22. Skovbundens urteagtige Livsformer. Samlag 



431 



pier kan henvises til Silene venosa, Flitteraks, Mosebunke, Alchiniilla 

 vulgaris , Geranium silvaticum, Geum urbanum, Chelidonium majus, 

 Kanunculus acer o. s", v. Naar Tallet af Foryngelsesknopper paa Grund- 

 stykkerne er stort, bliver Tuen mangestænglet, og' staar Skuddene 

 tæt, faar Planten en typisk »Tueform« (bliver »cæspitosus«); er de 

 derimod skraat opstigende eller lidt buekrummet udadbøjede, bliver 

 Tuen aaben. Er de stærkt udadbøjede, førend de vokser opad, frem- 

 kommer der ofte vandrette Jordstængler, som ligner Rodstokke og 

 ofte faar dette Navn. I mange Tilfælde er der kun een eneste For- 

 yngelsesknop, hvis Plads da ofte er i et bestemt Bladhjørne, og af 

 nye Lysskud dannes der da kun eet; Planten bliver da enstænglet, 

 og den typiske Tueform mangler; saaledes er Forholdet f. Ex. hos 

 flere Orkideer, Kodriver o. a. 



Formen af Mellemstokken bliver forskellig efter Grundstykkernes 

 Varighed og Grendannelsens Rigelighed; hvis flere Aarsskud holder 

 sig i Live, og der kun er faa eller ingen Sidegrene foruden For- 

 yngelsesknopperne, vil der fremkomme en mere eller mindre lodret, 

 oftest sympodial Mellem stok, hvis tyndere Steder antyder Aarsskuds- 

 grænserne (f. Ex. hos Kodriver, Vejbred, Blaasimmeij. Hos de pseudo- 

 annuelle Arter lever Grundstykkerne ikke Vinteren over. Mellem - 

 stokkene ligger oftest højt i Jorden, lige i Jordskorpen, og de faar 

 denne Plads derved, at de oprindelig mere eller mindre overjordiske 

 Grundstykker af Lysskuddene ved Røddernes Sammentrækning føres 

 ned i Jorden (Raunkiærs »Hemikryptofyter«). 



Alle 4 Former af Lysskud er repræsenterede i Skovene: Lang- 

 skuddet f. Ex. ved Svalerod, Listera cordata, Gederams; Halvroset- 

 skuddet ved Skovviol, Nellikerod og Løvefod (monopodial Mellemstok), 

 ved Skovsalat, Sanikel, Arter af Smørblomst, Klokke- og Skærm- 

 planter og mange andre (der har sympodial Mellemstok); Helroset- 

 planterne ved Kodriver, Mælkebøtte, Vejbred (hvilken sidste har mono- 

 podial Mellemstok), og Græsskuddet af Græsser, Stargræs og Frytle. 



Jeg henfører omtr. 147 Arter eller 42,oo % af Skovbundsplanterne 

 til de stavnsbundne Mellem stokplanter uden særlige Ammeorganer. 



7. Stedbundne Mellemstokplanter med Ammeorganer. Et An- 

 tal fleraarige Skovurter er forsynede med knoldformede eller løgfor- 

 mede Oplagsorganer, hvis Plads er i Jordskorpen (Hemikryptofyter) 

 eller oftest mere eller mindre dybt i Jorden (»Geofyter«: Areschoug). 

 For Planten selv spiller det utvivlsomt ingen Rolle, at disse Organer 

 i morfologisk Henseende er meget forskellige, at nogle er knoldfor- 

 mede (Rodknolde eller Stængelknolde), medens andre er Løg. Det er 

 imidlertid praktisk at dele dem i disse tre Grupper: 



