432 



22. Skovbundens urteagtige Livsformer. Samlag 



Stauder med Rodknolde. Langskudstyper. En her fore- 

 kommende Type, der nærmest maa regnes til Langskudsp] anter, skønt 

 Løvbladene ofte er ret tæt samlede ved Stængelgrunden, er Orkideerne 

 af Ophrydétypen med vore 9 Skovarter [Anacamptis pyramidalis, 

 Gymnadenia albida og conopea, Ophrys muscifera, Orchis maculatus, 

 masculus og purpur eus samt Plat anther a bifolia og chlor anthæ). Typen 

 er velbekendt, Paa Langskuddets underjordiske Del udvikles i For- 

 aarstiden en med Ammerod udstyret Foryngelsesknop; Planten er 

 pseudoannuel: efter Afblomstringen dør hele Moderskuddet, og den 

 nævnte Knop med sin Ammerod forbliver en Tid lang hvilende (Som- 

 mersøvn), indtil Udviklingen fortsættes i Højsommeren og vedvarer, 

 indtil Frost standser den. Næste Vaar fortsætter den sin Udvikling; 

 Løvspring og Blomstring finder Sted, hvorpaa det hele dør undtagen 

 den nye Foryngelsesknop med sin Ammerod. Lysskuddet er aldrig 

 grenet. Nærmest til denne Type slutter sig de tre Lærkespore-Arter 

 [Cor y dallis intermedia, pumila og solida), men Skuddets Form og Rod- 

 knoldens Udvikling er ret afvigende. Endelig er der en anden Type, 

 som kan kaldes Georginetypen, og som repræsenteres af St. Hans 

 Urt (Sedum telephium og S. purpureum). Her er der en kort Mellem- 

 stok, fra hvilken der udgaar flere gulerodformet opsvnlmede Amme- 

 rødder; Mellemstokken og disse Rødder varer mere end eet Aar. 

 Vinterknopperne er skælklædte, og i Vaartiden udvikles nye Lang- 

 skud af dem (Warming: 1884, Fig. 3). Medens Planterne af de to 

 første Typer normalt kun har een, ugrenet Stængel, kan her findes 

 en Tue af flere. 



Af Halvros etplanter er der to, som har knoldformede Organer 

 i Jorden, men de er forøvrigt ret forskellige, idet Vorterod har flere 

 knoldformede Birødder paa sin kortlevende Mellemstok, medens Ra- 

 punsel (Phyteuma spicatum) har en tyk, varig Knold, der er dannet 

 af Primroden og Kimstænglen (Warming, Bot. Tidsskr. 10: 76). 



Af Arter med længelevende Stængelknold er der to, nemlig 

 en Lærkespore (Corydallis cava) og Tormentil (Potentilla erecta); den 

 førstes Knold er blød, den sidstes forveddet og haard. — Hos Dansk 

 Ingefær (Arum) er der en omtrent enaarig Stængelknold (Arten er 

 næsten pseudoannuel), og pseudoannuel er ogsaa en Smørblomst (Ra- 

 nunculus bulbosus), der dog nærmest hører hjemme paa aaben og sol- 

 rig Græsbund. 



Ogsaa af Løg- S tau der ne er der flere end een Type. En første 

 er de enkimbladedes, de egentlige Løgplanter: Arterne af Slægterne 



Løg (Allium carinatum, oleraceum, scorodoprasum, vineale og ursinum\ 

 Guldstjerne (Gagea lutea, minima, pratensis og spathacea) og Tulipan 

 (Tulipa silvestris). Ogsaa hos alle disse er Lysskuddene normalt 



