22. Skovbundens urteagtige Livsformer. Samlag 



433 



ugrenede, og Arterne er mere eller mindre pseudoannuelle. Skov- 

 Tulipanen afviger fra de andre ved at have Jordudløbere. En anden 

 Type er Skov-Dueurt {Epilobimn montanum). Hen paa Sommeren 

 (allerede i Slutningen af Juli) udvikler der sig paa den i Jordskorpen 

 værende, ugrenede Mellemstok nogle med tykke, taglagte Skælblade 

 udstyrede Løg, der allerede i September kan findes forsynede med 

 Rødder, saa at de, naar de om Efteraaret frigøres ved Moderskuddets 

 fuldstændige Død, kan ernære sig ogsaa ved selvstændig . Nærings- 

 optagelse fra Skovbunden. 



Af Græstypen er der næppe andre med Oplagsorganer end Blaa- 

 top (Molinia coerulea), en Tueplante med enleddede overjordiske, noget 

 knoldformede Stængler (Raunkiær, DBN, Fig. 253). 



Det ligger i Sagens Natur, at typiske Ammeorganer oftest har 

 kort Livsvarighed; mange af Stauderne med Ammeorganer er som 

 anført derfor pseudoannuelle. Tillige gemmes Ammeorganerne næsten 

 altid dybt i Jorden, næppe af klimatiske Grunde, men fordi de her 

 er bedst beskyttede mod Angreb af Dyr, end om de laa højt (War- 

 ming, 1916). 



8. Mellemstokplanter med Lysudløbere. De følgende Typer af- 

 viger fra de forangaaende ved, foruden lodrette MelJemstokke, at 

 have plagiotrope Skud, som ved deres Vækst hjælper Arterne til at 

 udbrede og formere sig, i de fleste Tilfælde meget kraftig. Det er 

 økologisk ret ligegyldigt, om en Art er »kryptofyt«, »hemikryptofyt« 

 eller maaske endog »chamæphyt«, naar den er stedbunden, men langt 

 vigtigere er, om den har Evne til vegetativ Vandring, fordi den 

 da har en Mulighed for ad denne Vej at kunne danne Samlag og 

 mere eller mindre undertrykke andre Arter; den vil komme til at faa 

 mange flere Points ved statistiske Opgørelser end uden saadanne Skud. 



Vandring fordrer Dannelse af Birødder, saa at Skuddene kan selv- 

 stændiggøres (aflægges). Der er flere Typer af Vandreskud, baade 

 over- og underjordiske. Et første Skridt til Dannelse af Vandreskud 

 er, at Lysskuddene hos en Tueplante lægger sig bueformet ned ved 

 Grunden og her slaar Rødder; dette findes hos en hel Del Arter, 

 særlig saadanne, der vokser paa noget fugtig Bund, f. Ex. Gnaphalium 

 silvaticum, Sagina procumbens, Cerastium cæspitosum. Langt videre 

 gaar Arterne med Lysudløbere; disse har to Slags Løvskud, nem- 

 lig dels Mellemstok med opret voksende Lysskud, dels vandret vok- 

 sende, langleddede og rodslaaende Skud med Løvblade, der hos de 

 fleste har Rundblade med lange Stilke, hvorved de bliver skikkede 

 til at vokse mellem andre, højere Skovbundsurter. Udløberne bliver 

 mere eller mindre dorsiventrale, navnlig ved Løvbladenes Stilling ud 



Bot. Tids. 35 (Warming: Skovene) 28 



