434 



22. Skovbundens urteagtige Livsformer. Samlag 



til de to Sider, f. Ex. hos Skjolddrager, krybende Læbeløs, Barsvælg, 

 Korsknap, Kryb-Smørblomst, Brunei, Martsviol. Hos Jordbær er Ud- 

 løberne Ranker. 



De oprette Skud er, som Exemplerne viser, hos nogle Langskud, 

 hos andre Halv-Roset- eller Rosetskud. Græstypen er næppe repræ- 

 senteret i Skoven. Lysudløberne kan undertiden være meterlange. 

 De fæstes ved Rødder til Skovbunden, grener sig, og fra dem udgaar 

 de oprette eller opstigende Lysskud, der bærer Blomsterne og ved 

 deres Grund kan danne en Mel lem stok med Foryngelsesknopper. 

 Nogle, saasom Korsknap, kan omdanne ogsaa sine blomsterbærende 

 Stængler til Lysudløbere. 



9. Arter med Mellemstok og Underjords -Vandreskud. En 



Del Arter, navnlig af Læbeblomstrede, har baade Lysudløbere og 

 Jordudløbere, f. Ex. Skovgaltetand, Lund-Fladstjerne. Saadanne Arter 

 betegner utvivlsomt den Udvikling, som Arter med Jordudløbere har 

 gennemløbet under deres Fylogenese; de gjorde Begyndelsen med Lys- 

 udløbere, men i Tidens Lob er disse forandrede til konstante Jord- 

 udløbere: de er blevne blege (hvide) og har faaet Lavblade i Stedet 

 for Løvblade, maaske derved, at de dækkes af Jord og det faldne 

 Løv; deres Stængelspids er bleven forandret i Overensstemmelse med 

 deres nye Opgave, at gennembore Jorden. For øvrigt er de tynde, 

 langleddede og slaar Rødder ligesom Lysudløberne. De grener sig 

 uregelmæssig, d. e. ikke fra bestemte Bladaksler og ofte stærkt. 

 Jordudløbere udgaar i mange Tilfælde allerede fra Kimbladakslerne 

 og søger derfra skraat ned i Jorden indtil en vis Dybde; derefter 

 vokser de vandret for efter et kortere eller længere Løb at bøje opad 

 og danne et Lysskud, fra hvilket nye Udløbere udgaar. Hos nogle 

 Arter danner Ombøjningspartiet en mere eller mindre fortykket Mel- 

 lemstok (udpræget f. Ex. hos Liliekonval), og hos visse Arter ender 

 Udløberne med et knoldform et Ammeorgan — »Kartoffeltypen«, der 

 findes hos to Skovplanter: Circæa alpina og Skovstjerne (Trien- 

 talis), sjælden med et løgformet (Skovtulipan). Saadanne Arter er 

 pseudoannuelle. Hos nogle dannes der ikke nogen saadan brat som 

 Ammeorgan omdannet Ende af Stængelen, men dennes sidste Stykke 

 er kun lidet fortykket og gaar jævnt over i den tynde bagerste Del, 

 som dør inden Foraaret; saaledes hos Steffensurterne Circæa inter- 

 media og i mindre Grad hos C. lutetiana, samt hos Oxalis stricta. 



Ogsaa hos Arter med Jordudløbere forekommer de fire forskellige 

 Skudformer; Langskud har f. Ex. Padderokker, Steffensurt, Fladstjerne, 

 Bingelurt, Skjolddrager, Mynte, Skovnælde; Halvroset har Rundbladet 

 og Ferskenfladet Klokke, Skvalderkaal ; Helroset har Hestehov og Lilie- 



