22. Skovbundens urteagtige Livsformer. Samlag 



435 



konval, og af Græstypen er der bl. a. Rørhvene (Calamagrostis lan- 

 ceolata) og Miliegræs. (Om Jordudløbere se Warming 1918). 



Arter med oprette Lysskud og med Underjords Vandreskud, der 

 er Rodstokke (Rhizomer) eller Rhizoder. En anden Form for 

 Underjords Vandrestængler er Rodstokken (Rhizomet). Den er en 

 kortleddet og tyk, d. e. næringsrig, mere eller mindre vandret voksende 

 Jordstængel, fra hvilken Lysskuddene udgaar. I Regelen er det Ende- 

 knoppen, der brat vokser opad, medens en Sideknop i et bestemt 

 Bladhjørne fortsætter den vandrette Vækst (Rodstokken er en Kæde- 

 akse, et Sympodium). I Modsætning til Jordudløberne er her altsaa en 

 bestemt Skudarkitektonik. Andre Sideskud kan udvikles, men sparsomt. 

 Nogle af dem har saa mærkværdig korte, faa og svage Rødder, at 

 man fristes til at antage, at det er Stængelen selv, der optager Næ- 

 ring fra Jorden, altsaa ogsaa fungerer som Rod. Saaledes ikke blot 

 Koralrod, der er Raaddplante og overhovedet ingen Rødder har, men 

 ogsaa Tandrod, Storkonval, Hvidsimmer og Gulsimmer. Rodstok har 

 fremdeles Brunrod, Raaddplanten Rederod og Snylteren Skælrod. 



En Del Arters vandrette Jordstængler har ligesom de typiske 

 Rodstokke en bestemt Skudarkitektonik, men afviger fra dem derved, 

 at de er tynde og langleddede. Greningen sker ogsaa her ofte kun 

 ved een Knop og denne har en bestemt Plads, idet den sidder i et 

 bestemt Blads Aksel (flere Orkideer som Arter af Slægterne Helle- 

 borine, Cephalanthera, Listera). Endeknoppen vokser op og danner 

 Lysskuddet. Hos disse bliver Jordstængelen da en Kædeakse, og 

 Antallet af Stængelled i Kædens enkelte Led er bestemt. Scirpus 

 silvaticus slutter sig hertil, men Tallet af Sympodiets Ledstykker er 

 ikke aldeles bestemt. Hos Firblad (Paris) vokser Jordstængelens 

 Endeknop uafbrudt videre, og Sideknoppen, der vokser ud til Lys- 

 skud, sidder i et bestemt (det 3die) Blads Aksel. Jordstængelen er 

 her en Enkeltakse (Monopodium). 



Saavel de ægte Rodstokke som disse mere langleddede, derfor 

 stærkere vandrende Jordstængler afviger saaledes i væsentlige Punkter 

 fra Jordudløberne ; det turde derfor være rigtigt at give disse et eget 

 Navn, Rh iz o der (d. e. rodlignende Stængler), for hvilket et kort 

 dansk Navn savnes (Warming 1918). 



10. Kryburter. Med dette Navn kan maaske de Arter betegnes, 

 hvis Assimilationsskud alle er helt nedliggende, vokser paa tværs af 

 Tyngderetningen og fæstes til Jorden ved Birødder. Skuddene er 

 mere eller mindre dorsiventrale. Stængelenderne krummer sig hos 

 nogle lidt opad (mere eller mindre positiv Heliotropisme) ; paa en meget 

 mørk Skovbund, f. Ex. inde i Granskov, kan man finde Stængelenderne 



