22. Skovbundens urteagtige Livsformer. Samlag 



439 



vider staar hyppigst enkeltvis. Undertiden træffes dog mange samlede. 

 Skovbyg maa sikkert ogsaa regnes til de stedbundne, der danner 

 tætte, kornmarklignende Samlag (Fig. 257), og undertiden kan andre 

 stedbundne Arter, saasom Kodriver, optræde i store, tonegivende Sam- 

 fund. Dansk Ingefær kan pletvis være ret talrig (Fig. 181). 



Fig. 215. Askeskov ved Ermelunden. Bunden er tørveagtig Muldbund, bevokset især med 

 Skvalderkaal (Ægopodinm). Tilhøjre en lille Hyld i Løvspring. Paa Askestainmerne sidder 

 Have- og Vinbjærgsnegle. Maj 1899. (E. W.) 



At hapaxanthe Arter i Skoven er lidet skikkede til at danne Sam- 

 lag, er naturligt; deres Kaar er jo i det hele ikke gunstige i Skoven. 

 Den, der naaer videst, er Springbalsamin, der kan danne ret tætte og 

 høje Samlag paa fugtige og blodbundede, skyggefulde Pletter i Skovene, 

 aabenbart fordi dens Standplads er saa lidet passende for andre. 

 Undertiden optræder ogsaa stinkende Storkenæb saa talrig paa smaa 

 Pletter, at de i Blomstringstiden bliver paafaldende ved den røde Tone. 



Arter med Vandreskud er ubetinget langt bedre begavede i 



