444 



22. Skovbundens ùrteagtige Livsformer. Samlag 



Skyld i disse Forskelligheder, er væsentlig en Fremtids-Opgave; alt 

 for lidt er kendt for Tiden. I mange Tilfælde er det aabenbart For- 

 skellighed i Jordbundens Fugtighed og Lysforhold; Ramsløg, Skvalder- 

 kaal og Bingelurt ynder aabenbart en fugtigere og mere skyggefuld 

 Bund; Simmerarterne, Skovsyre, Skovmærke og Fladstjernerne en 

 mindre fugtig. Forskel i Humus'ens Natur er en anden vigtig Faktor, 

 som omtalt i Kap. 19. Men der kan være andre Faktorer, som und- 

 drager sig den umiddelbare Betragtning, f. Ex. Bundens Indhold og 

 Art af Kvælstofnæring; Carsten Olsens Undersøgelse over Skov- 

 nældens Fordringer er i saa Henseende meget oplysende. Det samme 

 gælder alle andre Plantesamfund end Skovene ; Økologiens Fremskridt 

 beror i væsentlig Grad paa indgaaende Studium af Standpladsens, 

 særlig af Jordbundens Natur. 



Jordstænglernes Dybdeleje. Jordstænglerne ligger i meget for- 

 skellig Dybde i Jorden. Exempelvis kan jeg anføre følgende. I en 

 Afdeling af en ung Bøgeskov paa Taasinge fandt jeg i Juni 1915 føl- 

 gende : Skovbunden var dækket af Kviste og Ris som Løvfangere og 

 var dannet af en herlig, dyb Muld, som Foden sank dybt ned i. Mos 

 og Lav manglede aldeles. Øverst laa Vorterod, lige i og over Jord- 

 skorpen. I de næste 1—2 cm Jord laa Jordstænglerne af Bingelurt, 

 Hvidsimmer og Brunrod. Lidt dybere Skovnælde. Endnu dybere 

 (indtil 10 cm) Eamsløg. Dybest laa Lærkespore (Corydallis cava, 6— 

 13 cm), Arum maculatum (5—10 cm) og Knoldene af Orchis masculus 

 (8 cm). 



Tilsvarende Forskelle vil man finde i alle andre Skove. I det 

 hele og store gælder, at øverst ligger en Mængde Arter med Mellem- 

 stokke (Hemikryptofyter) og Arter med svage Vandrestængler eller 

 Krybplanter, der dels ligger mellem det faldne Løv, dels i det 1—2 cm 

 tykke Jordlag, der sidst er dannet af Regnormeexkrementer (Arter 

 som Desmerurt, Skovsyre, Lund-Fladstjerne, Skov-Dueurt, Vorterod, 

 Engelsød o. fl.). I denne Dybde findes ogsaa Mossernes Protomema'er. 

 Lidt dybere (i 2—5 cm Dybde) kan man træfie Hvidsimmer, Skval- 

 derkaal, Skovmærke, Liliekonval, Maj blomst, Firblad, Bingelurt, Arter 

 af Kodriver o. fl. Endnu dybere (ned til 10 cm) Dansk Ingefær, 

 Steffensurt, Ramsløg, Tandrod, Fliglæbe, Storkonval, Guldstjerne og 

 mange andre. Endnu dybere (10—15—20 cm) Lærkespore, Stor- 

 konval, Ørnebregne, Ramsløg o. s.v. Dybest f. Ex. Padderokke, Ørne- 

 bregne og enkelte andre, indtil f. Ex. 20 cm Dybde og dybere, dog 

 vist kun, naar Jorden er meget løs og blød. 



Man vil finde, at den samme Art af mange af de kraftigere Jord- 

 stængler kan ligge i forskellig Dybde. Det Spørgsmaal blev rejst 



