462 



24 Økologiske Faktorers Betydning for Arternes Fordeling 



alle Vegne er gamle Bundmoræners uordentlig sammenblandede Masser 

 af Sand, Ler, Kalk og Sten af meget forskellig Art, saa at de ke- 

 miske Forskelligheder, der maaske oprindelig har været til Stede, er 

 blevne mere udviskede. 



En Faktor, som spiller en meget stor Rolle, er Jordens Indhold 

 af Syrer (»Humussyrer«), hvad der er omtalt i Kap. 19 og 20. Og- 

 saa Bundfloraen afhænger af, om Jorden er neutral, sur eller alkalisk. 

 Efter Carsten Olsen vokser Bingelurt især paa alkalisk eller neutral 

 Bund, Flitteraks, Hvidsimmer, Lærkespore og Guldstjerne paa en 

 svagt sur. Hvor Morænebunden er stærkt kalkholdig, vil alkaisk 

 Muldjord dog lettere dannes. 



Der er næppe Tvivl om, at de forskellige Arter af Træer for- 

 andrer Jordbundens Bonitet forskellig; men herom vides endnu over- 

 maade lidt. 



Hvad det i høj Grad maa komme an paa, er den større eller 

 mindre Næringsrigdom i Jorden. De forskellige Træarter er for- 

 skellige i Henseende til Nøjsomhed og Fordringsfuldhed. Nøjsomst 

 er Fyr, Birk, Æl; mindre nøjsomme Bøg, Gran, Lærk, Poppel, Pil; 

 fordringsfulde: Ask og Løn. Unge Træer er mere fordringsfulde 

 end gamle. Jo rigere Jordbunden er, desto flere Arter vil der kunne 

 komme til Udvikling. Derfor er det vel, at Skovene paa vore syd- 

 lige Øer, Sydsjælland, Sydfyn, Sydøst-Jylland og Bornholm i det store 

 og hele er rigest 1 , hvorimod Skovene i Nordøst-Sjælland, Nordfyn, det 

 midterste og nordligste samt store Dele af det østligste Jylland er 

 slettere; her er Jordbunden et magert, grusblandet Sand. 



Herved maa det erindres, at det nødvendige Næringsstof, der er 

 til Stede i mindst Mængde, bliver afgørende for hele Jordens Nærings- 

 værdi. Kvælstof, Kali, Fosforsyre og til Dels Kalk hører til de vig- 

 tige Stoffer, der let udvaskes, og som derfor maa erstattes, for at 

 Planten kan faa tilstrækkelig Næring. 



At Jordbundens kemiske Forhold spiller en vigtig Rolle, fremgaar 

 ogsaa deraf, at de forskellige Arters Aske har meget forskellige 

 Mængder af Grundstoffer. Efter tyske Analyser indeholdes der af 

 Kali følgende Mængde i Promille i Asken af følgende Træer: Bøg 

 0,9; Eg 0,5; Ædelgran 0,4; Birk 0,3; Fyr 0,3; Rødgran 0,1. Bøgen 

 tager mange flere Askebestanddele fra Jorden end Rødgran. 



Der er maaske Strækninger i Danmark, hvis Jordbund er saa 

 næringsfattig, at den ikke kan bære Skov med alle de Organismer, 

 der hører med til en Skov, uden at der stadig tilføres Gødning til 



1 P.E. Müller og Thalbitzer har paavist, at de ogsaa er rigest paa Vildt 

 (Tidsskr. f. Skovbr. 5). 



