24. Økologiske Faktorers Betydning for Arternes Fordeling 



463 



den, som erstatter det manglende og det, som stadig føres bort ved 

 vor Benyttelse af Skoven. 



For Træernes Ernæring er det af væsentlig Betydning, hvor rigt 

 deres Rodsystem er; jo rigere, desto større Næringsmængder kan der 

 optages; Fyr f. Ex. har et rigere Bodsystem end Gran, derfor kan 

 den trives paa en magrere Bund end denne; Boden gaar ogsaa dybere 

 end Rødgranens, hvorved navnlig Vandoptagelse sikres. 



Har Bundens Næringsindhold saaledes stor Betydning for Skovens 

 Trivsel, saa har dens fysiske Natur utvivlsomt en langt større, 

 navnlig for Fordelingen af de forskellige Arter. Kraus udtrykker 

 sin Opfattelse i følgende Ord: »Beskaffenheden af en Standplads er i 

 Hovedsagen en Funktion af dens Jordbundsstruktur. « De vigtigste 

 Sider ved Jordbundens fysiske Natur er: dens Porøsitet (se Kap. 19), 

 dens Vandindhold og Varme. 



Jordens Vandholdig h ed er en Faktor af overordentlig Betyd- 

 ning for de forskellige Arters Fordeling, fordi de forskellige Arters 

 Fordampning og Vandbehov er forskellig stort, og fordi der med stor 

 Vandholdighed ofte følger kold, sur og iltfattig Bund. Jordbundens 

 Vandholdighed afhænger dels af den Dybde, hvori Grundvandet findes, 

 eller om Vandet hviler paa vandstandsende Lag, som Ler og Ahl, 

 dels af Jordens Porøsitet og den dermed følgende Forskel i Hurtig- 

 heden, hvormed Nedbøren ledes ned til større Dybder. Ler kan være 

 langt mere ugunstig for Skovvækst end Sand, naar det er for tæt og 

 fast (med mindre der er Gange ned i det, som skyldes f. Ex. gamle 

 Rødder eller Regnorme), saa at Vandet ikke kan trænge hurtig ned, 

 men bliver staaende og fremkalder sur Bund med Tuer af Siv og lign. 



Et Eksempel paa Jordbundens Betydning for Træernes Vækst 

 giver Fig. 123 i Hauch & Oppermann; af en omtr. 50-aarig Rød- 

 granbevoksning i Odsherred er Træerne kun 28' paa Bakkerne, hvor 

 der findes højt liggende Lerahl, men 56' i Dalen. C.V. Prytz har 

 meddelt mig et modsat Exempel; i Tisvilde Hegn har han set Skov- 

 fyr (med Weymouths Fyr) være meget lavere og tage af i Højde fra 

 Foden til Toppen paa en Sandklit, men være meget kraftigere og ens 

 høje over det hele paa en anden Klitbakke, som var lig den første i 

 Form, men hvor der under et Sandlag var Ler. 



Vandholdigheden kan blive for stor til, at visse Arter kan trives, 

 og da der i enhver Skov altid findes større eller mindre Niveaufor- 

 skelligheder, om just ikke Bakker og Dale saa dog Lavninger og 

 Højdedrag, vil man se Trævæksten i den selv samme Skov sammen- 

 sættes forskelligt i Overensstemmelse hermed. For Jordbundens Ind- 

 hold af salpeterdannende og andre Bakterier er Vandholdigheden og- 

 saa særlig vigtig. 



