24. Økologiske Faktorers Betydning for Arternes Fordeling 465 



Træer; tilsammen blev der i dette og følgende Aar hugget omtr. 4000 

 Træer (1100 Favne).« — Lærk staar nær Bøg. 



6. Birk og Bjærgfyr kan mærkelig nok taale baade en meget 

 tør, sandet og mager Bund og en meget vaad. Skovfyr trives 

 bedst paa tør Bund, mindre godt paa den vaade. 



I denne Sammenhæng bør der mindes om den store Betydning for 

 Trævæksten og ogsaa for Skovbundens Plantevækst, Bakterielivet 

 ikke at forglemme (Kap. 20), som den sekundære Jordbund, Muld 

 og Mor, har. 



4. Biotiske Faktorer. En Arts Udbredelse afgøres i væsentlig 

 Grad ved Konkurrencen med de andre Arter. Mangen en Stand- 

 plads vilde afgive et godt Voksested for en Art, hvis den ingen Kon- 

 kurrenter havde, for hvem Standpladsen passer endnu bedre, og som 

 fortrænger den. Dette er en af Selektionslærens store Sandheder. 



Naar vi nu i vore Skove træffer ensartede Standpladser bevok- 

 sede med helt forskellige Arter (»Afdelinger« i Skoven), saa er dette 

 naturligvis en Følge af Forstmandens Kulturformaal. Fik Naturen 

 Lov at raade, vilde hver Art efterhaanden erobre den Standplads, 

 hvor den er den stærkeste. I den Kamp, som hersker mellem Arterne, 

 spiller ikke blot de foran nævnte Faktorer en Rolle, men ogsaa de 

 forskellige Arters biologiske Egenskaber. Her skal blot for Træ- 

 samfundenes Vedkommende lige peges paa nogle af disse : 1 ) Vækstens 

 Hurtighed 1 ; 2) Evnen til at taale og give megen Skygge, hvilken 

 Evne ikke er den samme paa enhver Jordbund eller i enhver Alder; 

 3) Løvspringstiden ; 4) Rodsystemets Dybde og Evne til at optage 

 Vand; 5) Fordampningens Størrelse (mindst hos Fyr, mere hos Gran, 

 endnu mere hos Lærk og Løvtræerne); 6) Frugtbarhedsalderens tid- 

 ligere eller senere Indtræden; 7) Letheden af Frøspredningen, og 

 sluttelig 8) kan enkelte Arter have andre, særlige Fortrin, som giver 

 dem Overvægt. Ifølge Ramanns Undersøgelser optager saaledes 

 de forskellige Træarter deres Næringsstoffer til forskellig Tid paa 

 Aaret, Ædelgran f. Ex. Kvælstoffet fra Februar til midt i Maj, Rød- 

 gran derimod fra midt i Maj til midt i Juli, Skovfyr fra midt i Maj 

 til midt i November. Lignende Forhold skal gælde for Bøg og Eg, 

 og dette, at Arterne ikke spiser til samme Tid, kan utvivlsomt have 

 Betydning for deres Samliv og Fordeling. 



Vore Skove er altsaa for en stor Del »rene« eller »ensartede« 2 , 



1 Boysen Jensen ordner Træerne med Hensyn hertil saaledes: a) Ælm, Ask, 

 Ær; b) Æl, Eg, Birk; c) Bøg, Ædelgran. 



2 Ensartet kalder Forstmændene et Træsamfund, selv om f. Ex. 10% af Ved- 

 massen er andre Arter, naar denne Indblanding ikke tvinger til anden Behandling 

 af Skoven (Prytz's Driftslære). 



Bot. Tids. 35 (Warming: Skovene) 30 



