24. Økologiske Faktorers Betydning for Arternes Fordeling 469 



Han siger endogsaa: »Sammenligner vi Bøgeskoven ved Østersøens 

 Kyst i Holsten, paa det sydhannoveranske-nordthiiringske Muslingkalk- 

 omraade, paa Böhmens Basaltbjærge og sluttelig den, der vokser i den 

 nedre Bjærgskovsregion i Harzen, Erzgebirge og Sudeterne med Hen- 

 syn til dens Ledsagere, saa finder vi dem ret forskellige, og Tallet 

 af fælles Arter er meget mindre end af dem, der ikke er fælles.« »De 

 Vedplanter og Urter, der er indstrøet under og følger vore Skovtræer, 

 afhænger af det stedlige Moraomraades Karakter, og de slutter sig 

 sammen med de Træer, hvis stedlige Livsvilkaar de deler, og hvis 

 organiske Omdannelse af Jorden og af Belysningen er nyttig og nød- 

 vendig for dem. Hvor dette ikke passer mere, skilles Træ og Led- 

 sager ad, begges Arealer falder kun sjælden sammen.« 



Ogsaa her i Danmark kan man jo finde Exempler paa, at f. Ex. 

 Bøgeskovens Bundflora ikke alle Vegne er den samme; saaledes er 

 Rapuntsel (Phyteuma spicatum) en vestlig Art, idet den er almindelig 

 i Østjyllands og til Dels Midtjyllands Skove indtil en vis Grænse, 

 som jeg ikke kan angive nøje (op til Mariager?) og ligesaa i Vest- 

 fyns Skove, men findes ikke øst herfor, f. Ex. i Sjællands (undtagen 

 et Sted, nemlig i Sorgenfri Slotspark). Barsvælg (La in i nat galeob- 

 dolori) er nærmest en sydlig Art, og f. Ex. Ramsløg (Allium ursinum) 

 findes hele Landet over i Bøgeskov, men overmaade spredt som tid- 

 ligere omtalt. Flitteraks er jo i Danmark en meget almindelig Bøge- 

 ledsager paa Muldbund, men den gaar i Sverige langt uden for Bøge- 

 skovens Omraade, nemlig helt op til Upland. Gaar vi syd paa, ned 

 i Tyskland, trætfer vi snart ligeledes et ikke ringe Antal Arter, der 

 mangler hos os 1 . 



Der er imidlertid naturligvis noget rigtigt deri, at Skovbundens 

 Forskelligheder ogsaa giver sig til Kende i Bundvegetationens Natur. 

 Derfor har ogsaa f. Ex. den finske Forstmand C aj an der 1909, og 

 før ham v. Post (1862) og A. Nilsson, senere (1914) N. Sylvén 

 o. a. peget paa, at en Slags Bonitering, en Bedømmelse af Jord- 

 bundens Godhed i en Skov kan ske ved Hjælp af dens Bundvegetation. 



I Tyskland finder Caj ander 3 Skovtyper, som lettere kan karak- 

 teriseres ved deres Bundvegetation eller ved faa bestemte »Lede- 



1 Jeg havde planlagt en Undersøgelse over de floristiske Forskelliglieder i Bund- 

 floraen i de forskellige Dele af Landet, men det i Literaturen foreliggende Materiale 

 i Forbindelse med meget, jeg selv har indsamlet, er sikkert utilstrækkeligt; Resul- 

 taterne af den topografiske botaniske Undersøgelse, som er sat i Gang hos os, bør- 

 i alt Fald afventes. Desuden vil Arbejdet blive saa møjsommeligt, at min Tid ikke 

 vil tillade mig det. Som Exempel paa, hvor omfattende denne Undersøgelse vil 

 forme sig, kan henvises til Ostenfelds om Anemone- og Kobjælde-Arternes Ud- 

 bredelse i Danmark (1911 i Biol. Arbejder tilegn. Eug. Warming). 



