470 



24. Økologiske Faktorers Betydning for Arternes Fordeling 



planter« end ved selve Træarten, og hvis Rækkefølge med voksende 

 Bonitet han angiver at være følgende: 



1. Hedelyng-Typen. Morbund. Især Fyrreskov. 



2. Blaabær-Typen. Med 4 Undertyper: a) Calamagrostis Hal- 

 leriana, b) Blaabærret (Vaccinium myrtillus), c) Bølget-Bunkes Type 

 (Deschampsia flexuosa), og d) Hindbær (Kubus idæus). 



3. Skovsy re-Typen (Oxalis acetosella) med 4 Undertyper: 

 a) Skovsyre-Blaabær, b) Skovsyre, c) Skovmærke (Asperula odorata), 

 og d) Impatiens-Asperula. 



C aj an der mener, at en bestemt Vækstenergi hos Træerne svarer 

 til hver enkelt Type; mindst er den hos Lyngtypen, størst hos Skov- 

 syretypen, og inden for de tre Hovedtyper tager den til efter den 

 Rækkefølge, i hvilken Undertyperne er opførte. I det hele og store 

 er dette vel rigtigt nok og stemmer med, hvad P. E. Müller har 

 lært os for Danmarks Vedkommende. C aj an der betragter disse Skov- 

 typer som alene betingede af det stedlige Klima og Jordbundsfor- 

 holdene, de er »Resultatet af alle Standpladsfaktorers samlede Ind- 

 virkning paa Plantedækket, de er Dannelser, der optræder paa bio- 

 logisk ensartede Standpladser «. Prytz bemærker hertil, at her i 

 Landet, hvor vi har megen ny Skov (1ste Generation) ikke blot af 

 Naaletræ men ogsaa af Løvtræ, især Eg, dog ogsaa Bøg, Birk, Ask 

 og Æl, maa man være varsom med at slutte meget fra en enkelt 

 Iagttagelse af Bundfloraen. Linnæa's Indvandring (S. 130) er maaske 

 ikke blot en Følge af Fugletrækket, men maaske ogsaa et Udtryk 

 for en Ændring i Jordbundens Tilstand under Træsamfundets Ind- 

 flydelse. 



Sylvéns Erfaringer m. H. t. Sveriges Skove gaar ud paa, at 

 Forholdene i Løvskovene, særlig Bøgeskovene, er følgende: Morbund 

 antydes af Bølget Bunke og Majblomst; en bedre Bund angiver Hvid- 

 simmer og Skovmærke, en endnu bedre, naar ogsaa Bingelurt ind- 

 finder sig, og en endnu bedre antyder Hulrodet Lærkespore. Naar han 

 angiver, at Skovsyre antyder en 1ste Klasses Bøgeskov, synes dette 

 næppe at gælde helt, thi Skovsyre kan findes paa ret forskellig Bund, 

 samlagdannende ogsaa f. Ex. i Granskov. 



I nyere Tid har i Sverige H. Hesselman paa særlig indgaaende 

 Vis studeret Bundforholdene i Skovene. Studiet af disse har vel over- 

 hovedet en yderst stor Betydning. Sammenhængen mellem Højskovens 

 Natur, Bundens Natur og Bundvegetationens Arter og Livsformer 

 byder Videnskaben en uendelig Række af Opgaver til Studium, men 

 vil ogsaa have sine store Vanskeligheder, fordi de forskellige øko- 

 logiske Faktorer forbindes paa de mest forskellige Maader og derved 

 fremkalder en Mængde Varianter af Standplads, som gaar over i 



