25. Samfund af Æl 



481 



trives her, er, at man kan finde mange Forkim af dem paa Jorden, 

 især nær Stubbenes Fod. 



Figurerne 231, 232 og 233 vil kunne illustrere Vegetationen ved 

 Sommertide i Ællekrattene paa dette mellemste Udviklingstrin. De 

 viser, at det er en meget høj og frodig Vegetation; Arterne opnaar 

 usædvanlige Højder; man kan finde Skovgaltetand med 1,30 m Højde. 

 Lignende Højder naaer Mjødurt, der er en af Ællekrat tenes Karakter- 

 planter, Skovnælde og Engtidsel (over 1 m høj). 



Græsvegetationen i Ællekrattene. Af Græsser er der paa 

 det mellemste Udviklingstrin ikke mange; de, der findes, hører til 



Fig. 233: Skovbund under Ællehøjskov i en Kløft paa Fænø (10. Aug. 1908). Dryopteris 

 spinulosa og Brombær. Under dem paa Skovbunden er Skovsyre, Mosebunke m. m. (E. W.) 



Højgræsserne og er vel især vandrende Arter: Calamagrostis lan- 

 ceolata og neglecta, Glyceria, Milium, Baldingera arundinacea, Scir- 

 pus silvaticus, hist og her lidt Tagrør. Ogsaa Brachypodium silva- 

 ticum kan findes. Senere bliver Tallet af Tuegræsser større. 



I mange Ællekrat med middelfugtig eller ret tør Bund spiller 

 Mosebunke (D. cæspitosa) en saa stor Bolle, at den bliver Sam- 

 lag dannende, skønt den er et Tuegræs. I et Ællekrat ved Farum 

 var dette Tilfældet; med dette Græs voksede her følgende andre Høj- 

 stauder : Juncus effusus, Cirsium palustre, Lysimachia vulgaris, Peuce- 

 danum palustre, og af Bregner Dryopteris cristata, D. spinulosa og 

 D. thelypteris. Af middelhøje eller lave Stauder kan nævnes: Caltha 

 palustris, Convallaria, Eriophorum vaginatum, Galium palustre, Holcus 

 lanatus, Lychnis flos cuculi, Lysimachia thyrsiflora, Myosotis palustris, 

 Orchis incarnatus, Potentilla erecta, Kanunculus auricomus, Valeriana 

 dioeca. Hen over eller gennem Bunden krøb Vandnavle i Mængde samt 



Bot. Tids. 35 (Warming; Skovene) 31 



