484 



25. Samfund af Æl 



Naucoria escharoides Fr. , scolecina Fr. , melinoides Fr. (alle paa 

 Jord), Polyporus radiatus Sow., croceus Pers., dryadeus Pers., Cla- 

 varia concorta Holmskj. (paa nedfaldne Grene). 



Ved Midvintertide frembyder et saadant Ællekrat følgende Ud- 

 seende : Vand staar nu, undertiden frosset til Is, mellem de fleste af 

 de bladløse Træer, der alle har brede, mosbegroede, grønne Fødder, 

 men ellers er Jorden temmelig bar, dækket af sortebrune nedfaldne 

 Ælleblade, væltede Ællestammer, nedfaldne Grene og visnede, bleg- 

 brune Blade og Stængler af Bregner, Tagrør, Dueurt, Iris, Startuer 

 og andre Stauder. Bladløse Stængler af Vedvindel og Bittersød 

 slynger sig op ad Ællestammerne, og ofte ligger nedfaldne Stængler 

 af disse Planter hen over den vaade Bund, hvor de har slaaet Rødder. 

 Af de andre Klatreplanter, Snerlen og Humlen, ses kun de visne 

 Overjords-Stængler, der danner Fletvæk mellem Ællene. Det eneste 

 grønne, der ses, foruden Mosserne, er Oxalis-Bladene paa selve Ælle- 

 stubbene og Bosetter af Kær-Tidsel, Vandkarse (Cardamine amara), 

 Krybende Smørblomst, Nellikerod (G. rivale), Stinkende Storkenæb, 

 en og anden Dryopteris spinulosa samt hist og her en Iris-Gruppe. 

 Flere af disse Planters Blade, maaske alle, er saa haardføre, at de 

 kan være fast indfrosne i Isen uden, saa vidt ses kan, at have taget 

 nogen Skade. 



Af Svampe ses ingen andre end den paa Ællestammerne voksende, 

 paa Undersiden sølvglinsende Polyporus radiatus, Trogia crispa og 

 andre Saprofyter. 



3. Bødæl le-Høj skov. Der gives en tredie Type af Rødælle- 

 Samfund, som vel nok kan kaldes Højskov og er ret sjælden. Ælle- 

 krattene indskrænkes nemlig mere og mere; de udgrøftes og tørlægges, 

 og Jorden benyttes til andre Træer (se Bornebusch) eller som Eng, 

 og Bunden kan blive fast, næsten Haardbund. Paa en udgrøftet Bund 

 faar Træerne Lov til at vokse op uden Stævning og naa fuld Højde 

 med enkelt rank Stamme og en lille Krone, og opnaa en Alder af 

 60—80 Aar. Stammerne, har i Regelen 15—20 cm Tværmaal (Fig. 

 40, S. 55). Jorden er en dyb, kulsort, meget løs, middelfugtig Muld, 

 fordi Ælletørven er helt formuldet og bleven næsten som Tørvesmuld; 

 den er blød at træde paa og ret tør; Foden gør dybe Indtryk, og 

 Vand træder ikke frem i Fodtrinet i Sommertiden, men maaske til 

 andre Aarstider. Grundvandet staar efter Aarstiden i forskellig Dybde, 

 ned til godt og vel 0,6 m. Borne b us ch har skildret de interes- 

 sante Forhold med Ællens »vandhentende Rødder«, ved hvilke 

 den Aaret rundt kan skaffe sig friskt Vand. Træerne staar under- 

 tiden paa »Stylter«, fordi Jorden ved Udgrøftningen har »sat« sig, 

 som foran omtalt (Fig. 95, 96). Paa en saadan Bund trives Ællene 



