486 



25. Samfund af Æl 



blomsterløse Skyggeformer. Ved Silkeborgsøerne kan man efter C. V. 

 Prytz finde Ælleskov og Krat, hvori mange Ener af mange Metres 

 Højde, desuden Tørst m. m. 



Skovbundens Plantevækst er altid meget frodig, men forskellig 

 efter Kaarene. Den kan være delt i to— tre Lag: Højstauder ogJ3øj- 

 græsser, Lavstauder og Krybplanter, men Vandplanter mangler, og af 

 Kærplanter er der næsten ingen, ligesom ogsaa Mosserne er langt 

 færre end i Ælle-Lavskoven. 



Høj staude-Vegetationen kan ofte naa ganske usædvanlige Stør- 

 relser og danne næsten uigennemtrængelige Tykninger. I Alminde- 

 lighed vil Højden vel være 60—80 cm, men langt større forekommer. 

 Jeg har taget følgende Maal i Meter: Skovnælde 1,3—2 m, Chæro- 

 phyllum temulum 1 m, Filipendula ulmaria 1,2, Dryopteris filix mas 



0. 7 — 0,8, Lythrum 1, Lycopus europæus over 1, Lysimachia vulgaris 



1, Valeriana officinalis 1,5, Iris-Blade 2—2,5, Holcus lanatus 0,5, 

 Myosotis palustris næsten 1, Mentha aquatica 0,7. Geum urbanuin 

 0,5—0,6, Epilobium montanum 0,5, Rum ex hydrolapathum næsten 1. 

 Mægtige Blade kan findes hos Kaaltidsel, Kabbeleje o. a. En Plante 

 af Følfod, som var indvandret i en Skov, havde Bladstilke, der var 

 0,7 m i Længde og store tynde, næsten glatte Plader; alle typiske 

 Urter i Ællesamfund har glatte Blade. Denne mægtige Udvikling 

 maa skyldes den næringsrige, fugtige Bund og Skyggen. 



Foruden de nævnte Højstauder findes ofte ogsaa Brunrod, Eng- 

 tidsel, Kaaltidsel, Ørneøje (Crepis paludosa), Haremad, Skovsalat, An- 

 gelik, Hjortetrøst, Eng-Nellikerod, Løgurt, Baldrian, Skovkørvel, Skov- 

 galtetand, Skov- og Eng-Padderokke og paa sine Steder den mægtige 

 Elfenbens-Padderokke, Rapuntsel (Jyllands Østkyst, f. Ex. ved Ryom- 

 gaard), Storkonval, Syre, Smørblomst (Ranunculus acer og auricomus), 

 Steffensurt, Springbalsamin, Kær-Snerre, Kongebregne (f. Ex. i Tofte 

 Skov i Lille Vildmose) og Arter af Mangeløv; af Græs navnlig 

 Mosebunke (Deschampsia cæspitosa), Brachypodium gracile, Baldingera 

 arundinacea, Calamagrostis lanceolata og neglecta, Dactylis glome- 

 rata, Milium effusum, Hordeum silvaticum, Triticum caninum, Schedo- 

 norus serotinus. Som Relikt fra Sump-Stadiet spredte Skud af Tag- 

 rør. Paa fugtigere Steder træder Juncus supinus frem. 



Af Lavstauderne, hvis Højder sædvanligvis kun er 10—25— 

 30 cm, findes her, især paa mere lysaabne Steder, følgende: Hvid- 

 simmer, Vorterod, Skov- Viol og andre Viol-Arter, Kløvkrone (Myo- 

 soton ell. Malachium aquaticum), Fladstjernerne Stellaria media og 

 holostea, Springklap (Cardamine pratensis), Firblad, Skovmærke, Maj- 

 blomst, Liliekonval, Lungeurt, Leverurt, Hønsetarm (Cerastium vul- 

 gatum), Forglemmigej (Myosotis palustris), Bingelurt, Skovsyre, Skov- 



