488 



25. Samfund af Æl 



Parmelia physodes, Lecanora subfusca, Variolaria amara. Af Snylte- 

 svampe kan nævnes den for Ællen ejendommelige Polyporus radiatus. 



Saadanne Rødælleskove findes paa mange Steder af Landet, men 

 vist oftest med ringe Udstrækning. De stateligste synes at findes 

 paa Østkysten af Jylland, særlig Egnen ved Mariager Fjord. Nævnes 

 kan f. Ex. den ved Visborg, som er afbildet hos O. G. Petersen 1908 : 

 297 (vistnok Fotografi af Kølpin Ravn). Se ogsaa Ostenfeld 1918: 161. 



Blandingsskov af Rødæl med Dun-Birk eller Ask findes hist 

 og her, f. Ex. ved Tisvilde, Store Restrup, Silkeborg, Ryomgaard. 

 Indblandet kan Hæg findes, endogsaa saa højt mod Nord som i Djurs- 

 lands Skove. I Silkeborg-Egnen og formodentlig mange andre Steder 

 i Jylland findes Krat af Æl og Birk med Tørst af mange Metres 

 Højde, samt Sphagnum og Pors i Bunden. (C. V. Prytz). 



Rødælleu dyrkes undertiden paa god Jord som Underskov under 

 Eg eller Ask. 



Graa-Æl (S. 54) er biologisk ikke meget forskellig fra Rød-Æl; 

 den kan findes paa magrere Standpladser end denne. Paa Grund af 

 sine mange Rodskud kan den danne tættere Samfund i Sumpe. I en 

 Tørvemose i Nordøst-Sjælland er der en Graaæl-Bevoksning med Høj- 

 staude-Vegetation i Bunden, dannet mest af Nælder og Hindbær; 

 anden Steds har jeg desuden set mange Individer af Burre-Snerre, 

 Springfrø, Stinkende Storkenæb, Bregner. I en Graaæl-Plantning ved 

 Hareskov var Bunden helt over vokset med Skovsyre ; endvidere fandtes 

 Ørnebregne, Skovstjerne, Majblomst, Miliegræs, Mangeløv (Dryop- 

 teris spinulosa) o. fi., der var Vidnesbyrd om noget Mor. Af Ved- 

 planter fandtes Tørst, Gedeblad, Hindbær samt enkelte Rønne og Birke 

 og nogle smaa Ege og Bøge. I Skoven Tingerup Tykke i Sydøst- 

 Sjælland fandtes 30. Juli 1913 følgende: Bunddækket var meterhøjt, 

 mest dannet af Nælde og Hindbær. Lysmaaleren gav 15 Sekunder 

 inde, og kun 2 Sek. uden for Bevoksningen. Floristiske Enkeltheder 

 giver følgende Stikprøve: Pointstallene i 25 Stik var for Nælde 12, 

 Mosebunke 9, Bingelurt 8, Barsvælg og Springfrø 7, Hindbær 6, 

 Eng-Nellikerod 4, unge Ælle og Skovgaltetand 3, Angelik 2, og 1 

 for Kjyb-Smørblomst, Mjødurt, Fjerbregne (A. filix femina), Skovmærke, 

 Burre, Kaaltidsel og Steffensurt. Desuden fandtes Klokke (C. Tra- 

 chelium) og Skov-Dueurt, — i det hele en Blanding af meget forskel- 

 lige Livsformer. Højderne var for Klokke 0,9 m, Springfrø 0,5— 

 0,8, Skov-Dueurt 0,7, Bingelurt og Steffensurt 0,4. 



I andre Graaæl-Bevoksninger har jeg fundet: Læbeløs, Hvidsimmer, 

 Fladstjerne (St. holostea), Bregner (Dryopteris filix mas og spinulosa) 

 o. fl. (Om Bundvegetationen se ogsaa Th. Resvoll). 



