492 



26. Birkesamfund 



Blaabær og Tyttebær, og med Dannelse af Blysand og Rødjord er 

 almindelig. Bundvegetationen kan være en tæt Lynghede, uden at 

 dette betyder, at Birkeskoven er døende. I Lyngdækket er der ind- 

 strøet Rensdyrlav og andre Laver, ogsaa Skorpelaver, graagrønne 

 Exemplarer af Carex panicea, Kattefod (Antennaria dioeca) og andre 

 Urter. I Jylland og Nordsjælland er der mange saadanne; Lighederne 

 mellem de to Landsdeles Plantevækst hidrører utvivlsomt fra Lighed 

 i Jordbundsforhold (magert Morænesand og Grus) og Klima. 



Paa mange Steder er Birkene saa faatallige, at der ikke er Tale 

 om Skov; man har en ren Lyngmose, hvor der hist og her staar 



Fig. 236. Store Ener mellem Birk. Ry Nørreskov (Silkeborg-Egnen). Aug 1917 

 (Docent Stamm). 



nogle Birketræer. Hjortelungsmosen i Danstrup Hegn er en saadan; 

 Lyngtæppet er tæt og højt, og foruden de spredte Birke (B. odorata) 

 findes her Tyttebær, Mosebølle, Blaabær, Tørst, Bølget Bunke i 

 Mængde og gamle Tuer af Kæruld (E. vaginatum). Der har været 

 flere Birketræer tidligere, da der er mange ret store Stubbe. 



3. Som et Exempel paa Birkeskov med Buskvegetation paa 

 Morbund kan endnu nævnes Hals Nørreskov (Fig. 237). Her er 

 Arealer, som væsentlig er Birkeskov (B. odorata) maaske med lidt 

 Indblanding af Rødæl, Stilk-Eg, Tørst, Bøg og Alm. Bøn. Paa Skov- 

 bunden vokser en Rørhvene (Calamagrostis arundinacea), der er al- 

 mindelig i disse østjydske Skove; fremdeles har jeg optegnet Hind- 

 bær, Skarpfinnet Mangeløv (Dryopteris spinulosa), Fjerbregne (Athy- 

 rium filix femina), pletvis talrige Ørnebregner, Skovsyre, Blaabær, 

 Tyttebær, Majblomst, Blaatop, Tormentil, Snerre (Galium harcynicum), 



