500 



27. Askeskov 



Den ynder et højtliggende Grundvand, og til visse Aarstider kan 

 Bunden i Askeskovene være oversvømmet. I Skovene finder man 

 derfor ofte Grøfter, der er vandfyldte højt op og har en Plantevækst 

 af Vandplanter som Skeblad (Alisma plantago), Iris og Kabbeleje. 

 Regnorme er sjældne, vel fordi Fugtigheden er dem for stor. 



I andre Klimater kan den trives godt paa anden Bund, f. Ex. i 

 England, hvor der dels er Askeskov paa lav og fugtig Bund, dels 

 paa høj og hvid Kridtbund (efter Tansleys Types of Brit. Vegetation 

 1911). Hvor Bøg og Ask mødes, vil Bøgen vel til sidst gaa af med 

 Sejren, fordi Ask er et udpræget Lystræ, med mindre Jorden er meget 

 fugtig. Asken kan dog, ligesom Egen, en Tid lang naa op over jævn- 

 aldrende Bøg, og Bøgen har vanskeligt nok ved at vokse mellem 

 Aske, fordi disse i Blæst gnider deres lange Grene op ad Bøgen og 

 generer den. 



Asken dyrkes her i Danmark som Højskov, Mellemskov og Lav- 

 skov (Stævningsskov). Højskoven har en Omdriftstid af 80—100 Aar, 

 men som Stævningsskov har den en kort Omdrift af 10—30 Aar. 



Asken er et udpræget Lystræ, men taaler i sine første Leveaar 

 megen Skygge, og den kan længe holde ud i Skygge, men udvikles 

 da ikke normalt. Forskellige Lysmaalinger har sat Lyset inde i al- 

 mindelige Skove til 73, 1 A, I /s, Ve af Lyset paa frit Land. Jeg har 

 fundet følgende Hurtigheder i Sværtningen af lysfølsomt Papir: inde 

 i Skoven 25 — 30 Sek., udenfor 4; inde 15, udenfor 3; inde 13—14, 

 udenfor 4. 



Da Asken er et Lystræ, optræder der en høj og rig, meget blandet 

 Plantevækst under dens milde Skygge, og ofte kan der adskilles 4 

 Etager under selve Højskoven, nemlig følgende: 1. En aaben Under- 

 skov (eller »Bundkrat«), dannet af spredte Buske af Hyld, Røn, 

 Hassel, Slaaen (ofte i stor Mængde), Tjørn (begge Arter), Ulvsrøn, 

 Benved, Tørst, Hindbær og flere Vedplanter, saasom smaa Exemplarer 

 af Ælm, Ær, Løn, Kirsebær og Hæg, der kan være meget talrig. 

 Op i disse Vedplanter kan man se Humlen slynge sig foruden Ved- 

 bend og Vedvindel. 



2. Under denne Etage findes dernæst som den 3die i Skoven en 

 Plantevækst af Høj stauder og Høj græsser, navnlig Skovnælde, 

 Mjødurt, Skovkørvel, Lodden Dueurt, Skovsalat, Burre, Ørneøje, Skov- 

 Angelik, Bjørneklo, Brunrod, Hjortetrøst, Skovgaltetand, Kaaltidsel, 

 Engtidsel, Salomons Segl 1 , og af Græsser f. Ex. Mose-Bunke, Kæmpe- 



1 Angelica silvestris, Anthriscus silvestris, Arctium sp., Girsium oleraceum, C. 

 palustre, Crépis paludosa, Epilobium hirsutum, Eupatorium cannabinum, Filipendula 

 ulmaria, Heracleum Sphondylium, Lactuca muralis, Polygonatum multiflorum, Sta- 

 chys silvatica, Scrophularia nodosa, Urtica dioeca. 



