28. Egeskov 



509 



saa kun faa Rester tilbage, og disse forsvinder ligeledes mere og mere, 

 idet Landbruget lægger Beslag paa nogle, andre udtyndes ved Træ- 

 behovet eller gaar over til Bøgeskov. I disse rene Egeskove staar 

 der omtrent kun 30 gamle Egetræer paa 1 Td. Land, fordi Egen som 

 Lystræ vil have Plads. Træerne staar saa langt fra hverandre, at 

 de oftest ikke rører ved hverandre med deres Kroner. Som Exempel 

 paa sluttet nyere Egeskov henvises til Fig. 244. 



En tredie Slags Egeskov er de unge, ved Saaning af Olden an- 



Fig. 243. Egeskov med Hassel Underskov. Petersgaard (Sydsjælland). (C. V. Prytz). 



lagte Egeskove, af hvilke f. Ex. Hauch har opelsket nogle hundrede 

 Tdr. Land paa de vaade og lerede Jorder ved Bregentved. Egen 

 dyrkes i Nutiden mest for at faa høje og lige Stammer, tidligere mest 

 for at faa Krumtræ til Skibsbrug. Tidligere begunstigedes Olden- 

 træerne for Svinenes Skyld; ogsaa Græsningen i Skovene var vigtig, 

 og vore ældste Egeskove dannedes af lavstammede og bredkronede 

 Træer. Danmarks Skove blev 1688 skyldsatte efter deres Evne til 

 at ernære Svin, fordi »Oldengæld« var en Hovedindtægt af Skovene 1 . 

 Saa er der endnu en 4de Slags Egesamlag, det er Egekrattene 



1 I Sverige havde man Oldenfogder, der bestemte, hvor mange Svin der maatte 

 være i hver Skov; det var ikke vore lavbenede og fede Dyr, men højbenede, magre 

 og stridbørstede Bæster, der da var Tale om. 



