28. Egeskov 



517 



men var meget mere ensformig, idet Hvidsimmer og Skovmærke var 

 aldeles overvejende; desuden var Lund-Rapgræs meget almindelig. 

 Her var mange flere bare Pletter og meget mere vissent Løv end i 

 Egeskoven og meget færre Gøgeurter; Fliglæbe og Firblad bemær- 

 kedes slet ikke. 



Petersværft Skovene er ogsaa væsentlig Egeskove med Under- 

 kultur af Bøg. De mægtige Exemplarer af Vedbend omtaltes S. 132 tf. 



Af andre sjællandske Egeskove kan følgende nævnes: Charlot- 

 tenlund Skov, det gamle »Gyldenlund«, hvis Flora omtales 1688 af 

 Peter Kylling 1 , og som endnu er rig paa mange interessante, gamle 

 og tykke Ege, men dens Skovbund er nu meget fattig, plyndret for 

 mangt et Smykke. I nyere Tid har man begyndt at føre Egeskoven 

 tilbage til dens typiske Skikkelse med Underskov af Tjørn og Bøg. 

 Bøgens Kamp med Egen findes tydelig at se paa mange Steder (Fig. 

 202; se ogsaa Vaupell 1863, Fig. 19, 20). 



Andre Skove, hvor jeg har set megen Eg, er Korsør Lystskov, 

 Suserup Skov ved Tjustrup Bavelse Sø (Fig. 167); her findes ogsaa 

 en hel Del Ælm foruden Bøg, hvoraf mange store. Af yngre Ege- 

 skove findes rundt om en hel Del. I Valborup Skov (ved Hvalsø) er 

 Bunden flere Steder næsten Samlag af Mosebunke. I en omtr. 40- 

 aarig Egeskov samme Steds var Bunden Græs (især Mosebunke, Milie- 

 græs, Lund-Rapgræs) med Hindbær og en Del indstrøede Stauder. 

 Pletvis var der mange Ørnebregner og andre Steder meget Mos. 



Skovbunden i Egeskoven (til Dels den afdrevne) ved Tranderup- 

 gaard ved Skelskør omtaltes S. 514. I ung Egeskov ved Holstein- 

 borg var Bunden ogsaa væsentlig dækket af næsten meterhøje Græs- 

 ser (Hundegræs, Mosebunke, Flitteraks (0,6 m høj), Miliegræs, Eng- 

 Rapgræs, Stilkaks) og Bregner, til hvilke andre høje Stauder sluttede 

 sig, saasom Skovpadderokke (næsten 0,8 m), Skovnælde, Steffensurt, 

 Skovkørvel o. fl., og under dem var et lavere Lag af Skovsyre, Hvid- 

 simmer, Tveskægget Ærenpris, Vorterod o. s. v. 



Ved Vemmetofte Strand findes Rester af Egeskov med Underskov 

 af Hassel og lidt Hvidtjørn, samt et tæt Tæppe af Hvidsimmer. I 

 andre Egeskove er der mægtige, vidtstrakte Samlag af Skovnælden 

 med Indblanding af Ørnebregne og andre Højstauder, f. Ex. ved Sven- 

 strup (Midtsjælland). Af sjældnere Stauder kan nævnes Frøstjerne 

 {Thalictrum flavum) og den forvildede Fuglemælk (Ornithogalum um- 

 bellatum). 



1 Gyldenlund seu Catalogus Latino-Danicus plantarum CCCCIIII quibus Glem. 

 Regis hereditarii Christiani Vto lucus, aureus dictus, naturæ foetura ornatus est. 

 Hafn. 1688. 



