28. Egeskov 



519 



og lys, var Bundvegetationen høj og rig. Hvor Eg, Asp og Pil var 

 overvejende, var den væsentlig et indtil 1 m højt Dække af Mose- 

 bunke med Bregner (Dryopteris filix mas, næsten 1 m høj), Hunde- 

 græs, Eng-Svingel, Høj Havre (Avena elatior), Skovkørvel, Mjødurt 

 (ca. 2 m høj) og Storkonval (P. multiflorum) ; Burre-Snerre filtrede det 

 hele sammen. Vedvindel fandtes i Mængde og slyngede sig op i 

 Træerne til 7—8 Mands Højde. 



Af høje og mellemhøje Stauder fandtes desuden Angelica silvestris, 

 Crepis paludosa, Circæa (0.5 m), Epilobium montanuiu (0,7 m høj), Geum 

 urbanum, Heracleum sphondylium (over 2 m), Staclrys silvatica, Stel- 

 laria holostea, Rumex sanguineus. Af Lavstauder bemærkedes Jord- 

 bær (F. vesca), Konval, Hvidsimmer, Skovsyre, Ærenpris (V. chamæ- 

 drys) og Skov- Viol. Desuden var der selv under Græsserne ret meget 

 og tæt Mos. Nogle Steder var det Ask og høj, rank Rødæl, der 

 dannede Skoven; her var det mindre Græs end Højstauder, der dæk- 

 kede Bunden (Skovnælde, Mjødurt, Burre-Snerre, Skvalderkaal (Aego- 

 podium, der paa sine Steder dannede tætte, blomstrende Samlag), og 

 flere. Jorden var her en blød og vistnok fugtigere Muld. Paa lys- 

 aabne, træløse Steder var der enten en tæt Plantevækst af Mosebunke 

 og Hundegræs, og spredt mellem dem en Del af de nævnte Urter, 

 eller Samfund af Hindbær, Nælde, Skov-Galtetand, Mjødurt, Hunde- 

 græs o. fl. 



I andre Sallingske Egeskove er Hassel hyppigere; i Astrup Skov 

 findes Samlag af Ramsløg og af Elfenbens-Padderokke (Eq. maximum, 

 Fig. 217). Baade Vedvindel (Fig. 88) og Vedbend er almindelige, og 

 Vedbenden gaar højt op i Træerne og faar næsten armtykke Stammer 

 med et tæt Filt af Hæfterødder. 



Fra Djursland vil jeg nævne Taarup Skov ved Ryomgaard. 

 Den er dannet af Stilk-Eg, og indblandet er Hæg, Asp, Enebær og 

 Gyvel, men efter Skovriderens Angivelse findes der ikke Avn, Lind 

 eller Kristtorn. Vedvindel og lidt Vedbend findes. Bunden er Mor- 

 bund med Majblomst, Ørnebregne, Bølget Bunke og Skovstjerne, men 

 ogsaa bedre Bund findes her, hvor der er lidt Skovmærke, Blaa- 

 simmer, Flitteraks, Miliegræs, Rapgræs (Poa pratensis og trivialis), 

 Mosebunke, Skovsyre, Skov-Viol, Vikke, Galtetand, Torskemund, Flad- 

 stjerne (St. holostea), Skovsalat, Luzula pilosa, Rørhvene (Calamagro- 

 stis epigeios), Engelsød og andre Bregner. Hvidsimmer bemærkede 

 jeg ikke. (17. Juni 1915). 



En langt elendigere Egeskov fandtes ved Fjeldskov nærmere Ryom. 

 Bunden var delvis meget sandet. Træerne var lave og krummede, 

 Stammerne til Dels dækkede med Mos og Lav. Bunden var meget 

 græsklædt (Bølget Bunke, Katteskæg). Lidt Kristtorn fandtes, og 



