28. Egeskov 



521 



Buske, dog- ikke Hassel, og- paa Skovbunden er der en ret rig Vege- 

 tation af Græs og blomstrende Urter, men Floraen er meget for- 

 skellig fra Egeskovens paa rig Muld eller Ler. Ejendom- 

 melig er den store Mængde Asp, som findes indblandet, til Dels som 

 høje Træer; ogsaa findes enkelte Birke og Bøge. Som Underskov 

 findes lidt Bøg og ung Eg, Asp og Tørst, men navnlig en Mængde 

 Ener. Blaabær spiller en stor Rolle og danner flere Steder et Dække 

 paa 20-30 cm Højde. 



Af Bundvegetationen kan jeg herfra anføre følgende Arter: 

 Af Græsser er bemærket: Agrostis canina, A. vulgaris, Avena elatior, 

 Anthoxanthum, Galamagrostis arundinacea (over 1 m høj), Cynosurus, Dactylis, 

 Deschampsia flexuosa, Festuca rubra, Holcus mollis, Melica nutans, Molinia 

 coerulea, Poa pratensis. — Af Stauder findes følgende: Anemone nemo- 

 rosa, Anthriscus silvestris, Campanula persicifolia, Gentaurea pseudophrygia, 

 Girsium heterophyllum (l 1 /2 m høj, heilig mørkerød), G. oleraceum, Gon- 

 vallaria majalis, Epilobium montanum, Fragaria vesca, Galium boréale, Ge- 

 ranium silvaticum, Hieracium umbellatum, Hypericum pulchrum, Heracleum 

 sphondylium, Lathyrus montanus, Majanthemum, Melampyrum pratense, Melica 

 nutans, Oxalis acelosella, Platanthera chlorantha, Pteridium, Ranunculus acer, 

 Rumex acetosa, Scrophularia nodosa, Stachys silvatica, Trientalis, Trifolium 

 pratense, Valeriana officinalis (over 1 m), Veronica chamædrys, Vicia sepium. 

 — Af Mosser vokser paa Jorden Hylocomium squarrosum, H. splendens, 

 H. proliferum, H. triquetrum, Hypnum purum, H. Schreberi. Paa Egestam- 

 merne er almindelige Antitrichia curtipendula (i stor Mængde), Frullania di- 

 latata, Hypnum cupressiforme, Ulota crispa o. fl. Mosserne har Overvægten 

 over Laverne, af hvilke bl. a. Lungelav findes (Sticta pulmonacea og St. 

 scrobiculata), desuden de almindelige Arter af Ramalina og Usnea, Parmelia 

 saxatilis, Pannaria o. a. 



I de paa Sandbund voksende Egeskove spiller i det hele Asp og 

 Køn en større Rolle end i Egeskovene paa Muld, og fiere af disses 

 Træarter synes at mangle, saaledes Ær, Avn og Hæg, hvad dog 

 nærmere bør undersøges. Smaabladet Lind kan forekomme som mindre 

 Træer. I Underskoven er Enebuske meget almindelige, af Dværg- 

 buske ligeledes Lyng, Blaabær og Tyttebær, hvilke jo nærmest tyder 

 paa Morbund. Ogsaa dennes karakteristiske Græsser som Bølget 

 Bunke er almindelig. Andre Græsser tyder mere paa en tør og mager 

 Bund, f. Ex. Gulaks, Krybende Hestegræs, Almindelig Hvene og 

 Mangeblomstret Frytle. Af Stauderne spiller Ørnebregnen en stor 

 Rolle, og mange Morbundsarter findes ogsaa, saasom Skovstjerne, 

 Kohvede (M. pratense), Liliekonval, Frytle (Luzula pilosa) o. a. Efter 

 P. E. Müller er det ikke Øernes store Regnorm (Lumbricus terrestris), 

 der gør Arbejdet i Skovbunden, men en anden Art, L. rubellus. 



Ege-Purr-Krat. Hald Egeskov synker mod Vest, idet den her 

 bliver stærkt udsat for Vestenvinden; den bliver lavere og lavere, 



