524 



28. Egeskov 



op til et lavt, efterhaanden jævnt højere Krat. Efter Mentz (1912: 

 113) kan Egeskov ogsaa fortrænges af Tørveeng. 



Egen er saa svag en Natur og har saa meget, som den maa kæmpe 



Fi^. 249, Hedebakker med Egepurrer NV. f. Øster Nykirke <se Fig. 25). Udsigt mod NV. 

 c Jf). April 1910. Purrerne viser sig som graagule Pletter, fordi de visne Blade endnu sidder 

 paa Buskene. I Baggrunden Bakker med Spætjord og (i Midten i Granplantning. I Lavningen 

 er der Sandmark. Forgrunden er et meget fugtigt Kær. (E. W.) 



med og bøje sig for (Vinden, Lyngen, Bøgen, Mennesket og hans 

 Husdyr m. m.), at det ikke er Under, at den viger mere og mere 

 tilbage. Gennem hele Jylland, baade den danske og den endnu tyske 



Eig. 250. Fra Kaas ved Limfjorden. I Forgrunden en Strandeng med gamle Stubbe af en 

 vistnok ved Vandfloden 1825 ødelagt Egeskov. I Baggrunden Egekrat. Aug. 1902. (E. W.) 



Del, finder vi Minderne om dens Nederlag, især paa Bakkeøerne, 

 meget lidt paa Fladerne, hvor der maaske heller aldrig har været 

 Egeskov. Mangfoldige Forfattere har omtalt de nørrejydske Egekrat 

 f. Ex. E. Dalgas 1867, 1868, 1883, 1884, 1885; Vaupell 1863; P. Niel- 

 sen, Bot. Tidsskr. 5: 230, 234; H. Mortensen, ibd. 47, 52; Roepstorfif, 

 Tidsskr. f. Skovv. 1901, 8; A. Mentz 1905; J. Hartz, Bot. Tidsskr. 24: 



