29. Bøgeskoven 



531 



KAP. 29. BØGESKOVEN. 



Om Bøgen se foran (S. 35—41). Der omtaltes bl. a. dens Ind- 

 vandring og Historie i forhistorisk Tid; om dens Historie i nyere Tid 

 kan henvises til Vaupell 1859, 1863; Hauch & Oppermann S. 137. 



Bøgens Sejr over Egen er ikke afsluttet endnu. De rene Bøge- 

 skove er næppe mange Aarhundreder gamle (P. E. Müller). Dens 

 vigtigste Vaaben i Kampen med og i Sejren over andre Træer er 

 dels dens Skygge taalende og givende Evne, dels dens overfladisk 

 liggende Rodsystems Evne til at konkurrere med og fortrænge andre 

 Arter. Til dens svage Sider maa vel regnes dens sjældne Frøaar. 



Bøgen er Hovedtræet i dansk Skovbrug. I 1907 var Arealet af 

 Danmarks Bøgeskov o. 108000 ha (se S. 2) eller ca. 1 /s af det hele 

 Skovareal, og nogle Aar tidligere var det forholdsvis endnu større; 

 Formindskelsen er kun relativ og skyldes, at der vokser saa megen 

 Naaleskov op. Den dyrkes næsten altid i Højskovsdrift. hos os meget 

 sjælden som Stævningsskov ; under gunstige Kaar kan den danne 

 Stubskud. Den findes som tidligere nævnt ikke vildtvoksende i store 

 Dele af Vestjylland samt paa Bornholm. 



Bøgen er meget fordringsfuld med Hensyn til Standplads. Bedst 

 vokser den paa Lerjord eller sandblandet Ler helst med nogen Kalk, 

 vel mest fordi kalkrige Jorder oftest er godt muldede og næringsrige ; 

 egentlig »kalkfordrende« kan den vel ikke kaldes. Den kan naa 

 statelige Højder og Tykkelser her i Landet (Fig. 254). Stivt Ler er 

 dog ikke gunstigt for den, saa lidt som magert Sand. Den er ogsaa 

 »lige saa fint mærkende over for et Overmaal som for Mangel af 

 Fugtighed« 1 ; den vil have skør og middelfugtig Bund og taaler ikke 

 stillestaaende Vand. Den ynder ikke stærkt kontinentalt Klima (se 

 Kortet over dens Voksekreds S. 37), men en relativt stor, mild Fug- 

 tighed i Luften, hvorfor den trives saa godt ved vore Kyster. Den 

 dyrkes ofte i Skov af lyselskende Træer for at hjælpe disse til at 

 bevare Løvet paa Skovbunden og dermed dennes Fugtighed m. m. 



Bøgens Ejendommeligheder er især: 1) dens dybe Skygge; af alle 

 vore Løvtræer er den den Art, som giver og taaler den stærkeste 

 Skygge og derfor udelukker en egentlig Underskov af Høj- 

 buske og gør Bundvegetationen fattig; 2) dens Bladrigdom og 

 derfor dens rige Løvfald. I Overensstemmelse hermed danner den et 

 rigt Løvlag paa Skovbunden ved Løvfaldstid og faar en usædvanlig 

 stor Indflydelse paa Skovbundens Natur, som tidligere omtalt (Kap. 19). 



1 Se H. & O. : 143, hvor meget mere findes om dens Fordringer til Standplads. 



34* 



