532 



29. Bøgeskoven 



Bøgeskoven har forskelligt Udseende i Henseende til Træernes 

 Tæthed og til Bundvegetationen efter dens Alder. 



Ganske ung Skov, Tykning og Stangskov. Bøgeskov an- 

 lægges enten ved Saaning eller ved Plantning af unge Planter i rette 



ruandsgaard (Sydøstsjælland); 17. Maj 1901. De afbildede der i Bunden lever et Tal af 



der kommer til Udvikling paa Bunden, vil i Begelen være Skovsyre 

 og Hvidsimmer, maaske ogsaa Lund-Rapgræs og Skovmærke, men 

 Lysmangelen vil i Begelen være for stærk til, at de kan blomstre. 

 Undertiden kan man paa Skovbunden træffe et Tæppe af Vedbend, 

 hvis Blade paa Grund af Skyggen bliver meget langstilkede. I lidt 

 ældre Bøgesaaninger eller Bøgeplantninger vil man kunne træffe flere 

 Arter. I en Stangskov i Rungsted Hegn fandt jeg 15. Maj, at der 

 forløb l 1 /? Minut, før det lysfølsomme Papir sværtedes til Normal- 

 tonen, medens der paa Friland hertil kun gik 2V2 Sekund. Der 

 fandtes ingen andre synlige Planter paa Skovbunden end nogle Pletter 

 af Hvidsimmerens Blade. I et Samlag af 5—6 m høje Risbøge 

 under meget spredte Ege i samme Skov var Lysforholdene følgende: 

 5 Sek. paa Friland, 3 1 /* Min. under Bøgene (d. e. 1 : 39). Ved at tage 



Linier (nærmere hos H. & O. : 

 144). Naar de vokser til, dan- 

 ner de en »Tyknings senere 

 en »Stangskov« af faa Metres 

 Højde og med tæt staaende 

 Individer, imellem hvilke Na- 

 turen efter haanden selv fore- 

 tager nogen Udryddelse( » Spred- 



Fig. 254. Delvis lyst stillet Bøg. Neble Skov ved Ore- 



g ning«), før end Forstmanden 



I efter en Snes Aars Forløb be- 



! gynder paa en planmæssig Ud- 



I hugning. Tykningernes unge 



i Træer beholder i Regelen Bla- 



I dene Vinteren over, de bliver 



I »Risbøge« (S. 390, Fig. 207). 



i De er af de nævnte Grunde 



I meget mørke, og Bunden er ofte 

 kun et brunt Dække af Løv- 



1 faldets gamle Blade uden Spor 



i af Plantevækst, før Højsom- 

 meren og Efteraaret røber, at 



