534 



29. Bøgeskoven 



Ovenstaaende Tal, der er udtagne af en af Professor C. V. Pry tzs 

 Tabeller, svarer til, at der aarlig frembringes 12,6 m 3 Ved pr. ha 

 foruden de Løv og Kviste, som falder ned paa Skovbunden. 



Medens de mange Smaaskove, i hvilke Bøgen ikke er kommen 

 ind, f. Ex. Bornholms Skove, der helt og holdent synes at svare til 

 Sveriges »löfängar«, er meget brogede ved deres Blanding. af Træ- 

 arter, er der i den gamle Bøgeskov kun meget faa andre Arter til 

 Stede; man kan finde spredte Exemplarer af Avn, Ær, Eg. 



Etager i Bøge-Højskov. Antallet af Etager i en Skov af- 

 hænger i allerhøjeste Grad af Belysningsforholdene. De i det fore- 

 gaaende omtalte Skove (Ælle-, Aske-, Birke- og Egeskove) var dan- 

 nede af Lystræer, og i Overensstemmelse hermed var der en rig 

 Underskovsvegetation, mindst 4 Lag (se S. 7); i Bøgeskoven er der 

 kun 3 : Overskoven, Skovbundens og Jordbundens lyssky Plantevækst. 

 De eneste Arter af Vedplanter, som pletvis kan danne noget, der 

 minder om Underskov, er: Hindbær, Kristtorn (Fig. 22, S. 31) samt 

 Planter af Ær, der dog tydelig nok er prægede af den stærke Lys- 

 mangel, idet de trods det, at de er maaske 10—15 Aar gamle, kun 

 er noget over 1 m høje og næsten uden Sidegrene (Fig. 255); Ær 

 vokser overhovedet meget op i vore Løvskove, især under Lystræer 

 (Fig. 256); fremdeles af Hyld (især paa lidt fugtig Bund), Ælm og 

 Hassel. 1 andre Lande synes Forholdene noget afvigende; en Bøge- 

 skov paa Halvøen Gargano i Italien har saaledes en Underskov af 

 stedsegrønne Ege, Avn, Ær, Tjørn og Kristtorn, og paa relativt fug- 

 tige Steder i Serbien kan der findes Underskov af Prunus Lauro- 

 cerasus. Disse stedsegrønne Vedplanter repræsenteres altsaa hos os 

 af Kristtorn. Bøgeskoven er dér maaske mere lysaaben. 



Kristtornen omtaltes og afbildedes S. 28—29 og 91—93. Paa 

 Jyllands Østkyst findes den mange Steder i Mængde i Skovene og 

 bliver et besværligt Ugræs; f. Ex. ved Flensborg Fjord har jeg set 

 den i Mængde, i hele Samlag ; nogle Steder er disse ganske lave, idet 

 Buskene næsten ligger ned og er Skud, der kommer frem af Jorden, 

 hvor de er rodslaaende; de er aabenbart, ligesom ofte Vedbend og 

 Vedvindel, blevne begravede af Løvdækket og blevne sænkede mere 

 eller mindre ned. Andre Steder er det et 1—2 m højt Krat. Der 

 findes Steder, hvor den omtrent er ene om Pladsen under Bogene, 

 og hvor Bunden ellers er en nøgen Bladbund, i alt Fald ved Mid- 

 sommertid; men oftest findes den i Selskab med Blaabær, Eng-Ko- 

 hvede, Bølget Bunke, Majblomst, Ørnebregne, Tørst og andre Mor- 

 bundsplanter, samt meget Mos. Ogsaa Vedbend findes. Kristtornen 

 kan dog ogsaa findes paa Muldbund sammen med Simmer, Skov- 

 mærke, Flitteraks, Miliegræs, Sanikel og andre Muldplanter. Under- 



