536 



29. Bøgeskoven 



Dette Løvdækkes Blade er i de fugtige Efteraarsmaaneder flade og 

 sammenklæbede af Vandet samt af Svampetraade og Bøgenes Suge- 

 rødder; det danner da et ret fast Dække, som ogsaa Vinterens Sne 

 presser sammen, og som hindrer Luften i at trænge ned i Jorden, 

 hvoraf Virkningen er omtalt under Mordannelsen. 



Det er ogsaa dette Løvdække, der hindrer Mosserne i at udbrede 

 sig i store, sammenhængende Tæpper (S. 428). 



I Kap. 19 omtaltes den store Forskel, som er til Stede mellem 

 Skovbunden med dens Plante- og Dyreliv, efter som den har udviklet 

 sig til Muld- eller til Morbund. Hertil knytter sig store Forskellig- 

 heder i selve Bøgeskovens hele Liv og Udvikling. Modsætningen 

 mellem de to Slags Skovbund er selvfølgelig ingenlunde skarp; der 

 er jævne Overgange mellem dem, hvilket bl. a. fremgaar af, at Muld- 

 bund ofte kan udvikle sig til Morbund. Inden for disse to Hoved- 

 typer er der derfor en Mængde Varianter, betegnede bl. a. ved tor- 

 skellige, Samlag dannende Arter i Bundvegetationen. Fremdeles frem- 

 kalder Forskelligheden i Belysning, i Jordens Næringsindhold og 

 Fugtighed, Expositionen, Vindens Adgang m. m. andre Forskellig- 

 heder i Bundvegetationens Sammensætning, der yderligere kan forøges 

 ved Tilfældigheder i Henseende til, hvilke Arter der først formaar 

 at indvandre paa en Lokalitet. Da ogsaa Menneskets Indgriben i 

 Skovens Forhold kan være mange Tilfældigheder underkastet, er det 

 en overmaade vanskelig Sag at udrede Aarsagerne til de Forskellig- 

 heder i .Bundens Plantevækst, som kan forekomme. Forstmanden, 

 der ved at færdes i og leve med de samme Skove gennem maaske 

 Aartier erhverver sig et personligt Kendskab til dem, som er umuligt 

 for en By-Botaniker ved hans oftest flygtige Besøg, er kaldet til at 

 klare de Gaader, som her frembyder sig. Disse Bemærkninger gælder 

 i øvrigt ogsaa andre Plantesamfund. 



De forskellige Varianter af ældre Bøgeskove kan vist bedst samles 

 under følgende Grupper: 1) Bøgeskov paa Muldbund, 2) paa Mor- 

 bund, 3) paa mineralsk, muldfattig Bund, 4) paa fugtig Lerbund, 

 5) ved Kildevæld og Skovbække, hvortil saa slutter sig: 6) Bøge- 

 Purrkrat 1 . 



Der er næppe nogen anden dansk Skov, hos hvilke Aarstidernes 

 Skiften giver sig saa stærke Udtryk som Bøgeskoven. Mo sætnin 



1 I andre Lande findes tilsvarende Varianter, særlig ogsaa de to Hovedf rmer: 

 Bøgeskove paa Muld og paa Mor. I England f. Ex. skelnes der i Tansleys „Types 

 of British Vegetation" mellem Fageta sylvaticæ calcarea og Fageta -ylvaticæ erice- 

 tosa, d. e. Bøgeskov paa Kalkbund og paa Lyngbund; i Sverige har Alb. Nilsson 

 (1902) skelnet mellem: Fageta pura („Bene Bøgeskove", Muldbundsskove), Fageta 

 myrtillosa („Blaabær-Bøgeskove", Morbundsskove) og F. sphagnosa (forsumpede). 



