538 



29. Bøgeskoven 



Det er meget langt fra, at alle de nævnte almindelige Arter findes 

 i hver eneste Bøgeskov. Der kan være ret stor Forskel endog i det 

 samme mindre Omraade af Landet. Saaledes fandt jeg i en smuk 

 Bøgeskov paa Muldbund ved Tølløse i Slutningen af Maj ikke Ko- 

 driver, Lungeurt, Klokke, Barsvælg, Blaasimmer, Lærkespore, Stilk- 

 aks, Gøgeurt og Eederod, skønt de er almindelige i Midtsjælland, og 

 andre Steder gaar det paa lignende Maade. Noget helt andet er det 

 naturligvis, at visse Arter kun er almindelige i bestemte Provinser 

 eller Dele af Landet, f. Ex. Rapuntsel kun i de sydligere Egne af 

 Jylland, navnlig i Østkystens Skove, og i de vestligere og sydlige 

 Egne af Fyn samt Langeland, eller Skov-Rørhvene (Calamagrostis 

 arundinacea) i Østjylland, at af de to Skov-Kodriver-Arter den ene er 

 almindelig i Jylland (P. vulgaris), ellers kun hist og her, den anden 

 (P. elatior) derimod almindelig i Østsjælland, ellers sjældnere — For- 

 hold, som vel maa bero paa forskellige Indvandringsveje. 



Allerede for hundrede Aar siden studerede Hornemann disse 

 Forhold i Danmark: Bemærkninger angaaende Forskellighederne af 

 Vegetationen i de danske Provinser 1 . 



Skovbundens Fysiognomi. Urterne har forskellig Højde, men 

 Forskellighederne er ikke saa store, at der kan tales om egentlige 

 Etager. Til de laveste hører Algerne, Mosserne og de faa Kryb- 

 planter (Korsknap, Lysimachia nummularia og nemorum, Veronica 

 montana o. a. Arter) samt de med Lysudløbere. 10 — 15 cm Højde 

 naaer Simmer, Vorterod, Skovviol, Desmerurt, Kodriver, Skovsyre og 

 Majblomst. Noget højere rækker Bingelurt, Firblad, Liliekonval, 

 Viola mirabilis; Middelhøjden er omtr. 20 cm. Endnu højere naaer 

 f. Ex. Tandrod, Storkonval, Druemunke, Skov-Dueurt, Flitteraks, og 

 højest (Middelhøjden ca. 2 k m, Maximum op mod 2 m) Arter som 

 Bjørneklo, Skovkørvel, Burre, Haremad, Gyldenris, Skovnælde, Skræppe 

 og nogle Græsser. Men disse sidste staar næsten alle meget spredt, 

 saa at de fysiognomisk ikke gør noget stærkt Indtryk. En Bøgeskov 



1 Videnskabernes Selskabs Skrifter 1820, 1, S. 153—208. Her kan ogsaa nævnes 

 hans Fortegnelse over vildtvoksende, men i ældre Tider indførte Planter (Krøyers 

 Naturhist. Tidsskr., 2) samt hans: Dansk oeconomisk Plantelære. Joh. Lange har 

 ligeledes syslet med disse Spørgsmaal og dels offentliggjort særlige Afhandlinger 

 til Dels med Kort, dels samlet Resultaterne af sin Viden i sin Haandbog. Jeg har 

 oprindelig gjort Optegnelser om de floristiske Forskelligheder i Skovvegetationen i 

 de forskellige Dele af Landet, men har opgivet at sammenarbejde dem, dels fordi 

 dette Bind af „Dansk Plantevækst" er blevet for stort, dels fordi en langt mere 

 omfattende Sammenstilling kan ventes, naar „ Dansk topograf. Undersøgelse "s Re- 

 sultater foreligger. (Se ogsaa Ostenfeld: Anemone- og Kobjældearternes Udbre- 

 delse i Danmark, 1911, og Eug. Warming 1904). 



