540 



29. Bøgeskoven 



Jeg har truffet disse Græsmarker mange Steder, f. Ex. Bogø, Hol- 

 steinborg, Svenstrup Skovene, ved Bramsnæs Vig, Jægerspris Nord- 

 skov, Slagelse, Nyborg, Kjerteminde, Flensborg Fjord o.s. v. Under 

 dens buekrummede Blade kan andre Arter finde Skærm, f. Ex. Skov- 

 syre, Skovmærke, Fladstjerne og andre almindelige Bøgeskovbunds- 

 arter, og over dem kan højere Græsser og Stauder hæve sig. Man 

 finder Steder, hvor der i det ellers omtrent rene Græstæppe er ind- 

 strøet Pletter med Hvidsimmer; der føres aabenbart en Kamp om 

 Jorden mellem disse to, og Hvidsimmeren er der kommen først. Lige- 

 ledes kan der findes Melica- Asperula-Samlag eller Melica- 

 Asperula-Holostea- Samlag, d. e. Skovbund, hvor de nævnte 

 Arter er omtrent i lige stor Mængde. Et Exempel paa et Melica- 

 Samlag er følgende: Lundager- og Hverringe-Skovene ved Kjerte- 

 minde er herlige Skove med udmærket Vækst af Bøgene og glatte graa 

 Stammer uden Lav, og uden Mor. Ved Højsommertid (Juli 1910) traf 

 jeg her en rig, grøn Melica-Bund, overordentlig tæt med Blade, som 

 næsten naaede til Knæet, saa tæt, at Bøgebladene paa Skovbunden 

 ikke saas. Mange høje Skovgræsser (1 — l 1 /* m høje) fandtes her og- 

 saa (Festuca gigantea, Milium, Agropyrum caninum, Aira cæspitosa, 

 Brachypodium gracile, Dactylis, Poa nemoralis, Schedonorus serotinus, 

 og bl. a. ogsaa Hordeum silvaticum samt Carex silvatica og C. remota). 

 Indstrøede fandtes andre, almindelige Skovbundsarter, og desuden 

 f. Ex. Hypericum hirsutum. Man vadede i et Urtehav. Derimod be- 

 mærkedes ikke Druemunke, Bingelurt eller Morbundsplanter som Bølget 

 Bunke og Blaabær. 



Miliegræs er højere og dens Tuer meget mere aabne, fordi dens 

 Udløberdannelse er kraftigere; man kan finde smaa Samlag af den, 

 men sjælden og kun paa mindre Omraader med løs, muldet Bund. 



De Arter, der danner de almindeligste Samlag paa Skovbunden, 

 er, som omtalt i Kap. 22, de, der har en eller anden Form for under- 

 jordiske Vandreskud, og da hyppigst Jordudløbere. Nogle faa 

 Exempler paa Samlag kan anføres. 



Lund -Flad stjerne (Stellaria nemorum) optræder samlagdannende 

 f. Ex. i Rungsted Hegn (Fig. 206). Følgende Optegnelse er fra 3. 

 Juni: Lyset i Bøgeskoven sværtede Papiret i Lysmaaleren i 15 Se- 

 kunder, udenfor i 2 Sek. Jorden var aldeles tæt dækket, Plante- 

 væksten 20—30 cm høj med Blomster naaende 10 cm højere. Under 

 Fladstjernerne voksede Skovsyre, Skovmærke og Hvidsimmer, over 

 dem hævede sig enkelte Steder Miliegræs (Bladene op til 0,8 m, 

 Blomsterstandene til 1 m). Med samme Højde som Skovstjernerne 

 fandtes enkelte Smaapletter af Bingelurt og unge Planter af Ær. 

 Skarpbladet Flåds tj er ne (St. holostea) optræder sj ælden over store 



