542 



29. Bøgeskoven 



xldoxa og Rubus idæus 1. Nær de optagne Prøveflader fandtes Pletter 

 med Mercurialis og Stellaria holostea. — Følgende Exempel er fra 

 Rungsted Hegn (13. Maj): I Bøgeskoven, der var 30— 40aarig og ret 

 mørk, var der nogle Steder, hvor Bøgeløvet havde kvalt alt, andre hvor 

 unge Æreplanter var alene, og endelig andre hvor Plantevæksten 

 havde følgende Sammensætning: Hvidsimmer 25 Points, Stellaria 

 neraorum 16, Oxalis 12, Asperula 11, Acer pseudoplatanus 10, Græs 

 4, Poa nemoralis, Milium, Geranium Robertianum og Geum ur- 

 banum 1. 



Skov sy re -Samlag kan ogsaa være meget tætte og udstrakte; de 

 er selvfølgelig lave (10—12 cm), og Bladene staar vandret ud, føjede 

 mosaikformet ind mellem hverandre, saa at de næsten danner en Flade 

 (Fig. 191). I Blomstringstiden hæver de rødlig-hvide Blomster sig 

 lidt op over dette Tæppe. Indblandet kan der findes andre Arter, 

 som rager højere op. Skovsyren taaler vist mere Skygge end Skov- 

 mærke. Den vokser saavel paa Mor- som paa Muldbund og kan 

 f. Ex. i Granskov danne vide, lave Tæpper. Det afbildede Samlag 

 (Fig. 257) var meget tæt og ensartet (Gavevænge i Sydøst-Sjælland, 

 28. Juli). Bøgeskoven er omtr. 90 Aar gl., høj og smuk; Stammerne 

 indtil 50—60 cm tykke. Lysforholdene var følgende: Aktinometer- 

 papiret sværtedes i Skoven i 60 Sek., uden for den i 5 (Lyset i Sko- 

 ven Vu). Plantetæppet var en ret jævn Blanding af Skovsyre, Skov- 

 mærke og Barsvælg. I Enkeltheder var Forholdet følgende: Oxalis 

 25 Points, Asperula og Lamium galeobdolon hver 11, Geranium 

 Robertianum 7, Viola silvestris 6, Circæa lutetiana 4, Anemone ne- 

 morosa 3, Carex silvatica 2, Deschampsia flexuosa og cæspitosa, Lu- 

 zula pilosa, Athyrium filix fem., Milium effusum og Kimplanter af 

 Crataegus oxyacantha 1. Desuden saas nedliggende og rodslaaende- 

 Evonymus, Stellaria holostea og Urtica dioeca. 



En anden Del af samme Skov (28. Juli) viste følgende: Oxalis 

 25 Points, Asperula 12, Galeobdolon 9, Majanthemum 8, Ane- 

 mone nemorosa 6, Deschampsia flexuosa 5, Lonicera periclymenum 

 (krybende) 4, Dryopteris pulchella, Fagus (smaa Planter) og Vicia sil- 

 vatica 3, Sorbus aucuparia (smaa Individer), Geranium Robertianum, 

 Deschampsia cæspitosa 2, Stellaria holostea, Galeopsis tetrahit, Vibur- 

 num opulus (15 cm), Melica, Luzula pilosa, Melampyrum pratense 1. 

 Bunden i denne Del af Skoven var aabenbart mere moragtig; den 

 blev efterhaanden mod Vest sej, filtet og brun, og hvor der var lidt 

 lyst hen mod Skovranden, optraadte Blaabær og blomstrende Bølget 

 Bunke. Særlig paafaldende traadte Modsætningen frem i Enkelt- 

 hederne. Medens Skovsyren gik gennem alle Prøvefladerne fra Øst 

 mod Vest, var Skovmærke, Barsvælg og Hvidsimmer kun til Stede 



