29. Bøgeskoven 



543 



i de første 6; derefter ikke flere af dem, hvorimod Bølget Bunke, 

 Majblomst, Vedvindel og- Kohvede fik mere at sige. 



Den Blanding af Hvidsimmer, Skovmærke og Skovsyre, som saas 

 i de sidste Exempler, genfindes mange Steder. Undertiden slutter en 

 og anden Art sig til dem, saasom i følgende Exempel fra Rungsted 

 Hegn (27. Maj). Her fik i 20 Prøver: Anemone nem or osa 19 

 Points, Oxalis 16, Hindbær 14, Asperula 13, Milium 12. Der- 

 paa fulgte Poa nemoralis med 8, Stellaria nemorum med 7, Acer 

 pseudoplatanus, Mercurialis og Stellaria holostea med 3, Hypericum 



Fig. 257. Bøgeskov med et meget tæt Tæppe af Skovsyre. Gavevænge (Sydøst-Sjælland). 



Juli 1913. (E. W.) 



maculatum, Viola silvestris 2, Vicia silvatica 1. Bøgen var her kun 2— 

 3 m høj, maaske en halv Snes Aar gl.; enkelte Æreplanter 2— 2V2 m. 



Tager jeg væsentligst Hensyn til de almindeligste i Oversigten 

 S. 537 og i det foregaaende nævnte Arter (Græstypen undtagen), 

 finder jeg, at de fordeler sig omtrent saaledes: Tueplanter 43,5 %, 

 Underjords Vandrere 38 %>, Een Gang blomstrende 10,5 % og Kryb- 

 planter 8 %. 



Man træffer andre Varianter i Bundfloraen i gode Bøgeskove. 

 Der er Steder med blød Muld nær Grøfter, som væsentlig præges af 

 Vorterod, summen med hvilken kan findes Skovmærke, Skovsyre, 

 Bregner, Barsvælg og flere. Der er andre Steder, hvor Vorterod 

 ogsaa spiller Hovedrollen, men hvor Bunden er fastere og mere tør; 

 saaledes især paa lysaaben Bund. Græsbund af andre Arter end 

 Flitteraks kan ogsaa findes paa god Jord, men er ikke heldig for 

 Bøgefrøenes Spiring, og Græstæppet forbruger Jordens Fugtighed. 



