544 



29. Bøgeskoven 



Mosebunke kan findes i Mængde i Bøgeskov ; den antyder en for vaad 

 Bund. Der er endnu meget at klare med Hensyn til Sammenhængen 

 mellem de forskellige Skovbundsvegetationer og Bundens Natur. C. 

 V. Prytz har meddelt mig, at under de jævne og langvarige For- 

 andringer, der foregaar i Bøgeskovens Bundvegetation, betyder Skov- 

 syre under Bøg ofte, at Muldfloraen er i Færd med at gaa over til 

 Morflora, medens den under Rødgran, hvor den ogsaa kan danne vidt- 

 strakte Tæpper, vistnok ofte antyder en Bevægelse i modsat Retning. 



Angaaende Bøgeskovens Plantevækst i forskellige Dele af Landet 

 kan henvises f. Ex. til de mange Exkursion sberetninger i Bot. Tidsskr. 

 og især til Lokalfloraerne, af hvilke vi desværre ikke har saa mange 

 som ønskeligt. Joh. Lange: Møen; Rostrup: Lolland, Sæby; P. 

 Nielsen: Sydvestsjælland; H.Mortensen: Nordøstsjælland; Koch: 

 Falster; M. T. Lange: Fynske Øgaard; Ant. Andersen: Nordfyn; 

 Kølpin Ravn: Skagen; Petit: Als; Ostenfeld: Randers Fjord 

 og Frederikshavn ; Bergstedt: Bornholm; Wiinstedt: Lokalflora'er 

 i »Flora og Fauna« og fl. Nogle Enkeltheder om Forskellighederne 

 kan anføres. 



Et Exempel paa floristisk afvigende Bøgeskov er Møens Klinte- 

 skov, der er berømt blandt Botanikerne for sine mange sjældne 

 Planter. Det menes almindelig, at naar der er saa mange Orkideer, 

 skyldes dette, at Jorden er saa kalkrig, og der henvises til, at ganske 

 det samme er Tilfældet med Skovene i Ringsted-Egnen. At dette er 

 den virkelige Grund, er vel ikke bevist; Jordbundsspørgsmaalet er 

 saa indviklet. Floraen paa Store Klint har for længe siden faaet sin 

 Monografi ved Joh. Lange (1851; Tillæg til Puggaards »Møens Geo- 

 logie«) og mange Bidrag findes i Botan. Tidsskr. (f. Ex. Bd. 11). De 

 almindelige Skovplanter findes her. Af de sjældnere Arter kan nævnes: 

 Lonicera xylosteum, Berberis vulgaris, Pirus communis og P. Malus, 

 Acer campestre, Anacamptis pyramidalis, Campanula persicifolia, Car- 

 damine silvatica, Carex digitata, Cephalanthera alba o. a. Arter; Ce- 

 rasus padus, Cornus sanguinea, Coralliorrhiza, Cystopteris fragilis, Den- 

 taria bulbifera, Epipactis atrorubens, Epipogon aphyllus, Equisetum 

 hiemale (Fig. 218), Helleborine atropurpurea, Hieracium cæsium, Hy- 

 pericum montanum, Monotropa, Orchis pyramidalis, purpureus, Poten- 

 tilla verna, Primula vulgaris, Ribes alpinum, Scabiosa columbaria, 

 Silène nutans. Desuden findes f. Ex. Sedum album og rupestre paa 

 de yderste Pynter, knyttede til Kalkklippen, og uden for Skoven 

 f. Ex. Orchis ustulatus, Herminium monorchis, Botrychium Lunaria, 

 Holosteum umbellatum, Potentilla minor. 



Et interessant Exempel paa, hvorledes Lokaliteten (her den stejle, 



