546 



29. Bøgeskoven 



At det til Dels er Tilfældigheder, der afgør, om det er den ene Art 

 eller den anden, der kommer til at herske, ses paa Steder, hvor Vejen 

 (se Billedet) ikke har Skavgræs paa begge Sider, men kun Oxalis- 

 Samlag paa den ene. 



Paa Møens Klint vokser vist næppe nogen Morbundsplante som 

 Lyng eller Bølget Bunke. 



Alindelille Fredskov ved Ringsted er en noget lignende Bøge- 

 skov som Møens Klinteskov. Den har i nyere Tid (1911) faaet en 

 lille Monografi af C. Jensen, til hvilken jeg henviser. Bøgene trives 

 ingenlunde godt, hvilket maaske hidrører fra, at Bunden er for kalk- 

 rig og Muldlaget for tyndt. Paa sine Steder ligner den en aaben 

 Park med Græsplæner og Grupper af Træer og Buske. Den har 

 ogsaa paa lysaabne Steder et frodigt Bundkrat og Urtedække. Af 

 indstrøede Træer findes ogsaa her Abild og Fuglekirsebær. I Under- 

 skoven er Kornel meget almindelig; den »kan danne tætte og høje 

 Krat«. Desuden findes Benved, Dunet Gedeblad, Tørst, Vrietorn, 

 Ulvsrøn, Tjørn og fl. — C. Jensen inddeler Skoven efter Bundfor- 

 holdene i tre Typer: 1) Muldrig Bund med god eller ret god Bøge- 

 skov, 2) muldfattig Bund med eller uden Kratskov og 3) Humusbund 

 (Eng, Kær, Mose og Skovsump). Af disse tre er den første delvis, 

 især i Udkanterne, tæt og sluttet; paa de lysaabne Dele trives en 

 Del Kratplanter. Af de sjældne Arter i denne Skov er Flueblomst 

 (Ophrys myodes) mest bekendt; det er dens eneste Voksested her i 

 Landet, og Universitetet, som ejer Skoven, har derfor fredlyst den, 

 for saa vidt muligt at frelse den fra hensynsløs og tankeløs Udryd- 

 delse af Omegnens Beboere 1 . En Række andre til Dels meget sjældne 

 Orkideer findes her ogsaa, f. Ex. Anacamptis pyramidalis, Cephalan- 

 thera grandiflora, endvidere to Arter Orobanche, Pimpinella magna 

 o. s. v. Her henvises til Jensens udførlige Lister. Han fremhæver, 

 at Flertallet af de her i Skoven paa Kridtbund voksende Arter ikke 

 er bundne til kalkrig Jord, men har deres egentlige Udbredelse paa 

 Glacialleret, og mange vokser ogsaa paa fugtig Bund, saasom Enge 

 og Moser, og en af Grundene hertil er vel den, at Kridtet binder 

 meget Vand og selv i meget tørre Perioder kun tørrer langsomt; 

 Jorden bliver en Slags Engbund. Dette er sikkert rigtigt nok. 



Om Morbund bemærker han, at den hører til de sjældne Fæno- 

 mener i Skoven, og Arter som Bølget Bunke, Skovstjerne og Ko- 

 hvede er hidtil ikke fundne i den. For øvrigt mangler ogsaa andre 



1 Den fandtes første Gang 1830 af Hornemann. Se ogsaa A. Mentz i Heri. Tid. 

 25. Juni 1897. 



