548 



29. Bøgeskoven 



Disse Skove fra Sydfyns Øgaard staar efter deres Bundvegetation 

 at domme paa en udmærket muldet Bund. Intet antyder Morbunds- 

 natur, selv om der formodentlig hist og her alligevel findes nogen 

 Mordannelse. 



Jyllands Bøgeskove. Der findes ogsaa her statelige, velvoksede 

 Bøgeskove paa Muldbund, nemlig paa Østkystens lerede Bakkestrøg, 

 langs Fjordene og Kysterne. Vi har saadanne Skove f. Ex. ved Kol- 

 ding og ved Hejls ved Kysterne af Lillebælt. En Mils Vej SV. for 

 Kolding ligger f. Ex. Fovslet Skov og Kobbelhave Skov; her 

 er Strækninger med muldet Bund, der er grøn, tæt dækket af Flit- 

 teraks og Skovmærke, op over hvilke der rager højt Miliegræs, 

 Skov-Padderokke, Skovstar, Bregnerne Dryopteris filix mas og Athy- 

 rium filix femina, Lund-Fladstjerne, Sanikel, Barsvælg, Hvidsimmer, 

 Scirpus silvaticus og andre almindelige Planter. Men paa andre Steder 

 i de samme Skove har Bølget Bunke, Majkonval o. a. mere til Mor- 

 bund knyttede Planter faaet Indpas, f. Ex. Hypericum pulchrum; Ved- 

 bend kryber omkring paa Skovbunden pletvis i Mængde og kryber 

 derfra op i Træerne. 



Ogsaa f. Ex. i Engelsholms Skov, 2 Mil V. f. Vejle, er der 

 Strækninger med statelig Bøg paa Muldbund. Jeg har herfra noteret 

 bl. a. følgende: Anemone nemorosa, Ajuga reptans, Chrysosplenium 

 oppositifolium, Circæa lutetiana, Dryopteris pulchella, Dr. filix mas, 

 Geranium silvaticum, Lamium galeobdolon, Lapsana, Melica uniflora, 

 Milium effusum, Myosotis silvatica, Nepeta glechoma, Oxalis acetosella, 

 Paris, Primula vulgaris, Ranunculus auricomus, Sanicula, Stellaria 

 holostea, Vicia sepium og Viola silvestris. Her var ingen høje Græs- 

 ser, undtagen Milium, og ingen af Morbundens særegne Planter. 



Men man træffer hyppigere end paa de østlige Øer Skove med 

 tør. græsrig Bund uden blød og fugtig Muld, og uden egentlig Mor- 

 dannelse, Skove, der vistnok er vanrøgtede og i Forfald. Nogle 

 Exempler gives senere. 



Bøgeskov med Morbund. Morbundens Tilblivelse og Ejendom- 

 meligheder omtaltes Kap. 19, S. 400 ff. Mellem Morbund og Muld- 

 bund er der selvfølgelig de jævneste Overgange, da den ene jo ofte 

 udvikler sig til den anden; mellem deres Flora selvfølgelig ogsaa. 

 Bøgens Mor er ofte 10—15 cm tyk, men kan naa op til 70 cm (H. 

 & O.: 34). Bøgene vokser slet paa Morbund; Aarringene bliver 

 smalle; naar Mordannelse indtræder, dør mange af Bøgens hidtidige 

 Rødder og erstattes af nye højere oppe; om dette er en Kvælnings- 

 proces, ej- næppe oplyst, da der ikke foreligger Iagttagelser over Jord- 



