"29. Bøgeskoven 



549 



luftens Sammensætning i Mor eller over dens Bevægelser i Muld og 

 i Mor (C. V. Prytz). Bøgens Rødder bliver saaledes tvungne til at 

 udvikle sig overlig i Jorden, hvor de da grener sig stærkt (se Kap. 4); 

 Løvdækket og de øverste Jordlag gennemvæves af en Mængde meget 

 tynde Svamprødder, der kan danne et helt Filt; Bøgen kan komme 

 til »saa at sige at staa oven paa Jorden og væsentlig drage Næring 

 af sit eget Affald« (P. E. M.). Træerne bliver ofte lave og mange- 



rig. 259. Bøgeskov i Vælderskov (Skørping). Bunden er næsten alene dækket af de brune 

 Bøgeblade og visne nedfaldne Grene. Mellem disse er der hist og her en grøn Plante: Skov- 

 syre, Frytle (Luzula pilosa), Bølget Bunke, Miliegræs (Milium effusum), Ørnebregne. Stam- 

 merne er mørke af Mos (efter C. Jensens Bestemmelse: Stereodon cupressiformis, Isothecium 

 my ur um, Antitrichia curtipendula, Hypnum rutabulum, H. sericeum, Neckera complanata, 

 Radula complanata, Madotheca platyphylla). Af Laver: Sticta pulmonacea, graagrønne Soredie- 

 overtræk m. m. Paa andre Steder i samme Skov var Træerne højere, og Bunden dækket ;it 

 Blaabær-Ris. Hassel fandtes plantet. 28. Aug. 1900. (E. W.) 



stammede; Grenene bliver korte og »krøllede«, d. e. : Stængelleddene 

 danner Vinkler med hverandre; Stammer og Grene bliver mere eller 

 mindre krummede og dækkede af Mos og Lav (se Fig. 259). I Mor- 

 bundsskovene er Bundvegetationen fattig, somme Steder huser 

 den endog ikke en eneste Karplante eller et Mos; ogsaa Dyrelivet 

 er sparsomt. Paa en saadan Bund er Bøgeskoven dødsdømt. Man 

 kan se statelig Bøgeskov paa Morbund, men dog er den dødsdømt, 

 thi den kan ikke forynge sig. 



De for Morbund karakteristiske Blomsterplanter omtaltes S. 402. 

 Piere andre kan nævnes, som i alt Fald er hyppigere paa tarvelig 



