550 



29. Bøgeskoven 



Skovbund end paa Muldbund, saasom Lyngsnerre, Hypericum pul- 

 enrum, Krat-Fladbælg (Lathyrus montanus), Ørnebregne, Ene, Røn 

 og Tørst. 



Derimod mangler følgende Arter i typiske Morbundskove : Skov- 

 mærke, Ramsløg, Lærkespore, Bingelurt, Steffensurt, Kodriver, Lunge- 

 urt, Fladstjerne (navnlig Stellaria nemorum) og Skovnælde. 



Samlag er meget færre end i Muldbundskovene, hvilket aaben- 

 bart staar i Aarsagssammenhæng med, at Bunden er fastere og vanske- 

 ligere at gennemvandre for Underjords-Udløbere; den passer bedre for 

 mere stedbundne, tueformede Arter. Det er hovedsagelig kun tre 

 Arter, der formaar at danne vidtstrakte og tætte Samlag, nemlig 

 Blaabær, Lyng og Bølget Bunke, hvortil ogsaa Ørnebregnen, 

 kan sluttes. 



Der er Bøgeskove med Samlag af Blaabær (Vaccinium myr- 

 tillus, S. 126) — »Fageta silvaticæ myrtillosa«, navnlig i Nordsjæl- 

 lands og Jyllands magre, bakkede Egne, f. Ex. Silkeborg-Egnen. Ved 

 sine talrige Jordudløbere, der ligger i 5 — 6 cm Dybde under Bøge- 

 løvet, kan denne Plante omspænde store Arealer med et tæt, omtr. 

 30—40 cm højt Dække. Den er ret lyselskende og følger især Vejene 

 og Skovens Udkanter, hvorfra den trænger lidt ind i Skoven, indtil 

 Skyggen bliver for stærk. Paa den anden Side taaler den heller ikke 

 stærk Sol og farves i stærkt Lys tidlig rødlig. Hvor Bøgeskoven 

 kaster Skygge ved Middagstid, er Kampen mellem Blaabærret og 

 Bølget Bunke med Lyngen staaende; Blaabærplanten er en Halv- 

 skyggeplante. Mellem Blaabærrisene samler Løvet sig, selv om det 

 rundt om den blæser bort. Dette fremmer aabenbart dens Vækst, 

 den bliver høj, frisk mørkegrøn og storbladet. Saadanne Samlag kan 

 undertiden være næsten rene; i de fleste Tilfælde er dog andre Arter 

 indblandede, foruden Mos og maaske lidt Lav og nogle Hatsvampe, 

 f. Ex. Lyng, Ene, Tørst, Røn, Bølget Bunke, Skovstjerne, Kohvede, 

 Tormentil, Tyttebær, Fry tie, Ørnebregne, undertiden maaske endog 

 en lille Birk eller Gran. Ved Siden af prægtige Blaabær-Samlag kan 

 man undertiden finde Strækninger, hvor Bunden er ganske nøgen, 

 kun dækket af brunt Løv, uden at Lysforholdene synes væsentlig af- 

 vigende (Fig. 260). 



Ogsaa Tyttebær (Vaccinium vitis idæa, S. 126) kan danne Sam- 

 lag, men de er aldrig saa tætte og store som Blaabærrets. 



Af andre Dværgbuske maa Lyngen nævnes. Bøgeskoven maa 

 være meget aaben, for at Lyngen, der er en udpræget Lysplante, kan 

 danne Samlag. Ofte er den gold og har mere eller mindre Præg af 

 Etiolement. Den gaar kun lidt ind i sluttede Bøgeskove, men i mange 

 Skove paa Morænesand findes Lysaabninger, som den har bemægtiget 



