29. Bøgeskoven 



551 



sig; især er dette Tilfældet paa Bakketoppe og stærke Hælder. 

 Lyngen er en Dværgbusk uden Udløbere (S. 121), og naar den kan 

 danne saa tætte Samlag, maa dette skyldes dens Frøudsæd. Paa 

 mange Steder i Jylland kan man se »Sprætjord« d. e. gammelt Ager- 

 land, paa hvilket Lyngtuer begynder at indfinde sig (Fig. 75), og som 

 Lyngen til sidst helt vil erobre, hvis Mennesket ikke hindrer den. 1 

 Lyngsamfundene kan bl. a. følgende Arter findes indstrøede : Blaabær- 

 ris, Tyttebær, Revling, Engelsk Visse, Gyldenris, Bølget Bunke, Krat- 

 Fladbælg, Ørnebregne, Mos og Lav samt lave Individer af Røn, Asp, 

 Tørst, Eg og Ene. 



Samlag af Mos. Mosser er meget almindelige i Morbund-Skove. 

 Man træffer ikke sjælden Steder, hvor Mos i Mængde overtrækker 

 Skovbunden med et Tæppe, om end sjælden et saa højt, løst og blødt 

 som i Naaleskove. Nogle er formede i tætte, halvkugleformede, under- 

 tiden høje Puder, navnlig Leucobryum. 



Behandlingen af Mosvegetationen paa Morbund maa overlades Fagmændene. 



Fordelingen af Muld og Mor i Danmark er denne, at i det 

 More og hele har Sjælland, de sydlige Øer og det sydøstlige Fyn 

 Muldbund, medens Mor mangler (P. E. Müller I: 102). Dette staar 

 i Forbindelse med, at Jordbunden her mest er næringsrige Lerjorder, 

 og de smukkeste Bøgeskove har vi her. Paa den anden Side er Mor- 

 bund overvejende i Jylland, særlig de højere liggende midterste Dele, 

 og i det nordøstlige Sjælland, og man kan gennemvandre store Stræk- 

 ninger af disse Landsdele uden at træffe typisk Muld med de for den 

 karakteristiske Planter. Dette staar ligeledes i Forbindelse med Jord- 

 bundsforholdene; her fremhersker det næringsfattige Moræne-Sand. 



Men det følger af sig selv, at der maa være utallige Mellemformer 

 mellem den extreme Muldbund og den extreme Morbund, og at ikke 

 blot de forskellige Landsdele maa vise en Uendelighed af Varianter 

 i Bund foruden i Lysforhold, og dermed i Bundvegetation, men at der 

 ogsaa i den samme Skov kan være store Forskelligheder efter de for- 

 skellige Kaar. Ligeledes fremgaar det af det tidligere sagte, at Mor 

 kan udvikle sig paa næringsrig Bund, og at Muld, i alt Fald Bund 

 uden Mor, kan findes paa slet Jord. 



De jydske Bøgeskove har af nævnte Aarsager i det hele ikke den 

 Kraft og Skønhed som Øernes; Morbunden forringer Bøgens Tilvækst 

 betydelig, den bliver ikke velformet, bliver let toptør og overvokses 

 med Mos og Lav. Selv i de landskabelig saa skønne Egne som 

 Kysterne af Vejle Fjord kan man træffe saadan Skov f. Ex. ved 

 Munkebjerg. Bunden er her over store Strækninger Haardbund 

 eller Morbund med tætte Tæpper af Blaabær, Lyng, Majblomst og 

 Bølget Bunke, — typiske Morbundsplanter, hvortil slutter sig andre 



