29. Bøgeskoven 



553 



modentlig det sidste. Paa sine Steder er der Samlag- af Bl a a b æ r 

 med Tyttebær, Lyng, Kohvede, Skovstjerne, Frytle (L. pilosa), Hvid- 

 simmer samt Hindbær og enkelte Rønne. Paa andre Steder er der 

 Samlag af Skovsyre med Frytle og Dryopteris pulchella 1 , Af sjæld- 

 nere Arter kan nævnes Cornus suecica. 



I Vendsyssel findes andre Bøgeskove, endnu kun lidet undersøgte. 

 Af Bot. Forenings Exkursionsberetninger ser man, at der er baade 

 udpræget Mor- og Muldbund, bl. a. med Tandrod og Bjærg-Ærenpris. 



De store Rold Skove og Buderupholms Skovdistrikt er 

 for allerstørste Delen Bøgeskov, der staar paa Sandbund. Dog kom- 

 mer Kalken saa nær til Jorden n. f. Skørping, at der er aabnet Kridt- 

 grave, og hist og her træder den i Dagen. Ved Buder upholm findes 

 ret smuk Bøgeskov paa Muldbund, hvor ogsaa Flitteraks danner grønne 

 Tæpper, i hvilke er indblandet lidt Skovmærke, Skovsyre, Blaasimmer, 

 Bingelurt, Egebregne (Dryopteris pulchella) og andre almindelige 

 Skovbundsurter. Men Plantevæksten er aaben og tynd; Jorden med 

 det brune Efteraarsløv ses alle Vegne i Sommertiden, og Floraen er 

 fattig, Bingelurt og Skovmærke yderlig sparsomme. Vedbend findes; 

 pletvis megen Liliekonval, Majblomst, Sanikel, Gærde- Vikke o. s. v.; 

 Ørnebregnen er yderst almindelig som i det hele mellem Mariager 

 Fjord og Limfjorden. Lungelav vokser paa Bøgene. Men dernæst 

 findes Steder i de samme Skove med ren Blaabærbund, hvis Planter 

 er 25 cm høje og staar tæt, dog uden Bølget Bunke eller med meget 

 lidt; indblandet findes f. Ex. Tyttebær. 



Bøgene er her og andre Steder mangestammede, med krogede 

 Grene, mosklædte og med Lungelav, Skæglav og andre Laver. En 

 meget forkrøblet Bøgeskov gaar under Navnet Frær Purker. Her 

 er Bøgene endnu lavere, med forvredne Stammer og Grene ; den hele 

 Skov er saa lav, at det kan være vanskeligt at færdes i den ; Mosser 

 og Laver er endnu talrigere; Lungelav sidder i store Plader op ad 

 Træstammerne, og graa Skæglav hænger i Mængde ned fra dem. 



Af sjældnere Arter i Floraen om Skørping kan mærkes følgende: 

 Ajuga pyramidalis, Anemone hepatica, Cardamine silvatica, Calama- 

 grostis arundinacea, Carex digitata, C. montana, Cornus suecica, Cy- 

 pripedilum calceolus, Galium boréale, G. sil vestre, Geranium silvaticum, 

 Lycopodium annotinum, L. Selago, Pirola minor. 



Gaar vi lidt længere ind i Jylland, træfter vi f. Ex. Velling- 

 Skov ved Bryrup. Fra dens vestlige Del har man en vid Udsigt 

 over Sal ten Aadalens grønne Enge, over runde Lyngbakker og over 

 mod de triste Indsande ved Sebstrup 2 . Bøgen trives slet her paa 



1 Kongebregne og Strudsvinge er udplantede af Skovrider Geltzer. 



2 Billeder af disse se Dansk Plantevækst 2: S. 171, 172. 



