556 # „ 29. Bøgeskoven 



Asperula odorata. Avena elatior. Betula odorata. Bellis. Brachypodium gracile. 

 Bromus sp. Galamagrostis lanceolata. Callitriche verna (fugtige Skovstier). 

 Galtha (fugtige Pletter), Campanula persicifolia, rotundifolia, trachelium (0,7 

 — 1 m). Garex remota, silvatica. Ghrysosplenium alternifolium, G. oppositi- 

 folium. Gircæa lutetiana. Gonvallaria majalis. Chærophyllum temulum. Go- 

 rylus avellana. Glinopodium vulgare. Gratægus oxyacantha. Grepis paludosa. 

 Dactylis glomerata. Deschampsia cæspitosa, D. flexuosa. Dryopteris filix mas, 

 spinulosa. Epilobium hirsutum, E. montanum. Equisetum maximum, E. palu- 

 stre, E. silvaticum. Fagus. Filipendula ulmaria. Festuca gigantea. Ficaria. 

 Fragaria vesca. Frangula alnus. Fraxinus. Galium aparine, G. palustre (under 

 Æl og Ask). Geum urbanum. Geranium Robertianum. Heracleum sphondylium. 

 Hedera. Holcus mollis (ved Veje). Hypericum montanum, perforatum, pul- 

 chrum, maculatum. Hieracium umbellatum, Hieracium sp. Impatiens noli 

 tangere. Iris pseudacorus (under Æ1). Juncus effusus, bufonius. Lactuca mu- 

 ralis. Lapsana communis. Lonicera periclymenum. Lotus corniculatus (Rand- 

 skov). Luzula multiflora. Lysimachia vulgaris (under Æ1 og Ask). Majan- 

 themum bifolium. Melampyrum pratense. Melandrium rubrum. Melica nutans. 

 Milium effusum. Nepeta glechoma. Oxalis acetosella. Paris quadrifolia. Phrag- 

 mites. Phleum pratense (Skovrand). Poa nemoralis. Polypodium vulgare. 

 Polygonatum multiflorum. Potentilla sp. Populus tremula. Pteris aquilina. 

 Primula sp. Prunella (Skovstier). Polygonum lapathifolium (fugtige Skovstier). 

 Quercus pedunculata. Ranunculus acer, repens. Ribes rubrum. Rosa canina, 

 R. rubiginosa. Rubus idæus o. a. Arter. Rumex domesticus, R. sanguineus. 

 Scrophularia nodosa. Sedum Telephium. Sambucus nigra. Sanicula. Silene 

 nutans. Salix caprea, S. cinerea. Sorbus aucuparia. Solanum dulcamara (under 

 Æ1). Solidago v. a.. Stachys silvatica. Stellaria holostea, St. uliginosa (under 

 Æ1 og Ask), St. graminea (solaabne Veje). Trientalis. Ulmus montana. Urtica 

 dioeca. Veronica chamædrys. Viburnum opulus. Vicia sepium. Viola silvestris. 



Floraen viser, at der i Skoven er Partier med Æl og Ask, hvis 

 Bund bærer en Del Fugtighedsarter. 



Paa Øland i Limfjorden findes Bøgeskov. Her er Mor med meget 

 Blaabær. Bølget Bunke. Skovstjerne, Liliekonval og Majblomst. Des- 

 uden Hvidsimmer, Skovsyre, Ørnebregne, Haaret Frytle. Mosebølle, 

 Gærde- Vikke og Ranunculus auricomus. Men ogsaa Muldbund med 

 Ramsløg, Tandrod, Firblad, Højstauder som Dagpragtstjerne, Milie- 

 græs, Skarpfinnet Mangeløv, Mosebunke, Lodden Dueurt, Burre-Snerre 

 o. s. v. Under Mulden ligger Strandsand. 



At Bøgen kan trives lige til Skagen, viser Plantagen der. Her 

 findes høje Bøge, desuden Birk, Rødæl og Røn. Paa Skovbunden 

 findes megen Hvidsimmer, hvis Blade naaer kolossale Størrelser, des- 

 uden Skarpfinnet Mangeløv, Burre-Snerre, Smørblomsterne R. acer og 

 repens, Syre (R. acetosa), Skarpbladet Fladstjerne, Fuglegræs, Læge- 

 Ærenpris, Ager-Padderokke, Enaarig Rapgræs og Muse-Vikke. 



Hvor langt Bøgen kan holde ud mod Vest, viser Plantagen ved 

 Ribe og Skoven ved Nør h olm 0. f. Varde. I den sidste findes Ved- 

 vindel som fingertykke Tove, og Dagpragtstjerne, saa Skoven rødmer 



