29. Bøgeskoven 557 



i Blomstringstiden, men Morbund eller dog en ugunstig Bund antydes 

 af Bølget Bunke, Skovstjerne, Krat-Fladbælg, Majblomst, Ørnebregne, 

 Mosebunke, Hundegræs og fl., og de høje Skovgræsser som Stilkaks 

 og Skovbyg synes at mangle. Den jydske Tone angives af Rapuntsel. 



Paa en Vandring gennem Estrup Skov mellem Kolding og Ribe 

 fandt jeg kun en almindelig Bundflora uden særlig Udprægning. 



De anførte Exempler paa Bøgeskov i Danmark vil vise den store 

 Forskel, der er mellem Bundfloraen i de gode østlige og sydlige Skove 

 og den i de slettere, navnlig midt- og vestjydske, men tillige at skarpe 

 Grænser findes der ingen Steder. Der findes dog endnu nogle Vari- 

 anter af Skovbund, som kortelig bør nævnes, nemlig følgende : 



Muldfattig Bund. I lys- og vindaaben Bøgeskov fremkommer 

 ofte en Bund, der formedelst Solens og Vindens forenede Kræfter 

 væsentlig er den mineralske Jord uden eller med kun meget faa Dele 

 af organisk Oprindelse (jvfr. S. 399). Slig Bund findes oftest i Ud- 

 kanten af Skove, især naar Skovbrynene er fjernede og naar Dele af 

 Skoven er nedhugget og Mennesker ofte færdes der. Lyset er ofte 

 ikke alene om at danne den, hvis Fugtighed af en eller anden 

 Grund bevares. Et lysaabent Areal i Grejs Skov var saaledes i 

 August bevokset især med høj Mosebunke, mellem hvis Tuer der var 

 indblandet højt Hundegræs, Skov-Galtetand og Skovkørvel. Paa Haard- 

 bunden indfinder sig let mange Markplanter, fordi Standpladsen er 

 aaben og kommer til at passe godt for dem, og Floraen bliver saa- 

 ledes meget uren d. e. en Blanding af Skovbunds- og Markplanter. 

 Exempelvis kan følgende anføres: 



I den vestlige Udkant af Rungsted Hegn mangler Skovbrynet; 

 Bladene paa Jorden er for største Delen blæst ind i Skoven, hvor 

 der længere inde er yppige Samlag af en saa udpræget Muldbunds- 

 plante som Lund-Fladstjerne. Men i Vestkanten er Jorden fast og 

 haard, Plantevæksten er lav og elendig, og pletvis er der Mos, der 

 danner lave, flade og tætte Tæpper. Her fandtes paa et Areal i 25 

 Stikprøver 23 med Bølget Bunke, 20 med Mos (Mninm), 14 med 

 Kohvede (Melampyrum pratense), der er en Halvsnylter og ikke 

 kan kaldes Morbundsplante. De øvrige Arter var to andre Mosser, 

 nemlig Hypnum (11) og Polytrichum (7), dernæst Majblomst (7), Haaret 

 Frytle (5), Hvidsimmer (3), et ubestemt Græs (2), Høgeurt (H. vul- 

 gatum) og Dicranum (1). Uden for Prøvefladerne saas Skovstjerne, 

 Lund-Rapgræs og Mosset Bryum argenteum. De mange Mosser synes 

 at udvikle sig, fordi Vestenvinden fører Fugtighed og Regn med sig. 

 Medens Lyset i det frie farvede Papiret i 2 1 /2 Sek., brugte det 20 — 

 40 Sek. inde i Skoven. 



