558 



29. Bøgeskoven 



En Bund som denne viser, hvor gavnligt et Skovbryn og løv- 

 fangende Grene er for Skovbundens Mulddannelse. 



Expositionen og Hældningens Styrke spiller iøvrigt en Rolle 

 for saadanne Udkanter. I den nordlige Ende af samme Skov skraa- 

 ner Terrænet stærkt ned mod Nord. Under de alentykke, ret fjernt 

 stillede Bøge findes en haard Bund med meget lav og aaben Plante- 

 vækst. Jordbunden er et mørkt, noget muldtarvet Sand, tæt bevokset 

 med lave Mos-Puder (Mnium), mellem hvilke der findes en fattig 

 Plantevækst af Blomsterplanter. Ved en Optælling fandtes følgende : 

 Paa alle 25 Prøveflader fandtes Mos; i dette voksede Deschampsia 

 flexuosa (12 Points), Luzula pilosa 10, Anthoxanthum (blom- 

 strende) 8, Carex 3, Melampyrum pratense, Veronica officinalis, Ane- 

 mone nemoralis (lav og gold) 2, Dactylis, Majanthemum og Kimplante 

 af Ulmus 1. Den langt rigere Mosvegetation paa denne nordlige 

 Hælde skyldes formentlig den Omstændighed, at der her var mindre 

 af Sol, men mere af Regn. 



En noget forskellig men ogsaa for god Bøgeskov ugunstig Bund 

 er følgende: Ved Tavlov mellem Kolding og Fredericia vokser en 

 meget forhugget Bøgeskov med mange Stubbe paa en Bakke med 

 vestlig Hælding, udsat for stærk vestlig Træk. Bunden var haard 

 og bar paa nogle Steder tætte Dækker af Skovmosser. Pa^ Bakkens 

 Top var der en næsten meterhøj, gullig Bevoksning af Mosebunke, 

 med nogle Højstauder indblandet, f. Ex. Gederams, Tidsler, Skov- 

 kørvel, Bølget Bunke, Skovsalat, Rapuntsel, Farve- Visse. Perikon (H. 

 pulchrum), Skov-Dueurt (E. montanum), og under dem af lavere Urter 

 f. Ex. Majblomst, Græsbladet Fladstjerne (St. graminea), Skovsyre, 

 Vejbred (PI. major), Hestegræs (H. mollis), Gulaks, Skovviol, Rederod 

 (Neottia), Haaret Frytle samt Læbeløs og Korsknap. Fugtige Vinde 

 fra Vest og stærkt Lys i den forhuggede Skov er sikkert de vigtigste 

 Faktorer, der er Skyld i denne Plantevækst. 



I andre vanrøgtede Bønderskove i Koldingegnen kan der træffes 

 lignende Bundvegetation med haard Jord, høje Græsser (megen Mose- 

 bunke og Bølget Bunke, Hundegræs, Alm. Hvene, Gulaks og flere 

 andre) og en uordentlig Blanding af Højstauder, Lavstauder og Mos- 

 ser, af disse f. Ex. en Del Jomfruhaar. Ligeledes i Vej le egnen. 

 Paa Grejsdalens Bakker findes Bøgeskov, hvis Bund i August Maa- 

 ned næsten kun er dækket af brune Blade, maaske fordi de er for 

 tætte; andre hvor der er Samlag af Flitteraks med Hvidsimmer, Skov- 

 mærke, Bregner, Steffensurt, Rapuntsel o. a., hvad der tyder paa en 

 bedre Bund; men ganske tæt ved findes Skov med begyndende Mor- 

 dannelse og tætte Samlag af Stor Frytle (Luzula silvatica) eller Maj- 

 blomst o. a., og atter tæt derved elendig Skov med flerstammede, mos- 



