29. Bøgeskoven 



559 



klædte Bøge og et 2—3 cm tykt Morlag; Bunden var omtrent kun 

 dækket med visne Blade, skønt ret lysaaben. . 



I Silkeborgegnen har jeg set Bøgeskov med høje, statelige 

 Bøge, hvis Stammer var 60 — 70 cm i Tværmaal ; Jorden var brunlig 

 Morænesand, hvis øverste 2 — 3 cm var muldfarvede og hovedsagelig 

 dækkedes alene af gamle Bøgeblade. Foruden Samlag af Skovsyre 

 fandtes kun faa andre Blomsterplanter, og Skoven syntes dog ikke 



Fig. 261. Fra Mejlgaards Skov (Nedreskov) i Djursland. En tarvelig Blandingsskov af Bøg, 

 Eg og Birk. Bundvegetationen er meget aaben og fattig, dannet af Blaabær og lidt Ørne- 

 bregne. Overfladevand ødelægger her Bøgene. (E. W.) 



særlig mørk. Planter som Kodriver, Bingelurt, Skvalderkaal, Lunge- 

 urt, Læbeløs og andre, som foretrækker god Muld, saa jeg ikke. I 

 en høj Bøgeskov ved By med Stammer, hvis Tværmaal var op til 

 40 cm og ret stærkt lavklædte, var Jorden over store Strækninger 

 grøn af lave Mosser, over hvilke Hvidmosset Leucobryums halvkugle- 

 formede, blegt graagrønne Tuer i stor Mængde hævede sig op. Her 

 var dog en ægte Mor med Blysand og Rødjord. I Mostæpperne 

 fandtes typiske Morbundsplanter indstrøede. Bundvegetationen lignede 

 her meget den, som man saa ofte træffer i Granskov. 



Paa fugtig Bund og i vaade Aar trives Bøgen slet (Fig. 261). 



