562 



29. Bøgeskoven 



aldrig- har haft saa vidtstrakt Udbredelse mod Vest som Egen, og 

 vel heller ikke er saa sejglivet som denne. Bøgepurrer er vist kun 

 rent undtagelsesvis opstaaet ved Stødskud saaledes som Egekrattene, 

 men formodentlig har der i den ødelagte Skov været Pletter med 

 bedre Bund og derfor Bøgeopvækst; men inden denne har faaet Lys 

 og Tid til at vokse op, er de gode Træer blevne huggede, og den 

 værdiløse Opvækst er ladt urørt; saa er den bleven til Purrkrat 

 (C. V. Prytz). 



Disse frisk grønne Bøgebuske ligger nu strøede omkring paa de 

 brune Lyngbakker, maaske i Selskab med mørkegrønne Enebuske 

 eller rødlig-grønne lave Buske af Asp; de bringer Afveksling i Lyn- 



Fîg. 264. Tolne Bakker (Vendsyssel). Lyngbakke med Bøgepurrer. Juli 1909. (Docent Stamm). 



gens ensfarvede Dække og har en vis Skønhed, men de er dog kun 

 sørgelige Minder om tidligere Storhed. 



I disse Krat og under Bøgepurrerne er der naturligvis en anden 

 Bundvegetation end i Lyngheden udenom dem; Lyngen mangler, 

 Skyggen er for stærk for den, men man kan i Krattet finde Blaabær, 

 Tyttebær, Bølget Bunke, Bundbladet Klokke, Døvnælde, Hvidsimmer, 

 Skarpbladet Fladstjerne, Skovstjerne, Konval, Majblomst, Ørnebregne, 

 Skovviol, Krat-Fladbælg og Halvsnylteren Kohvede, foruden høje og 

 bløde Puder af Lav, især Renlav og Mos. Indblandet i dem kan 

 man finde lave Exemplarer af Asp, Røn, Ene og Pile. Lav og Mos 

 vokser ogsaa paa Vedplanternes Grene. Formodentlig er der ogsaa 

 et rigere Dyreliv af Regnorme og Leddyr under disse Purrer ligesom 

 under Egepurrerne. Nogle af de Skovbundsurter, der findes i Bøge- 

 purrerne, kan ogsaa findes uden for dem i den ofte høje Lyng, f. Ex. 

 Liliekonval, Majblomst og Hvidsimmer. De er maaske Relikter fra 

 den Tid, da Bøgeskoven strakte sig videre. 



