29. Bøgeskoven 



563 



Endnu nogle faa Ord om de lavere staaende Planter i Bøge- 

 skoven. 



For Svampefloraen kan der henvises til Jakob E. Langes 

 Artikel i Bot. Tidsskr., Bd. 27. 



I øvrigt har Dr. C. Ferdinandsen og Hr. Severin Peter- 

 sen givet mig en Bække Optegnelser, den første om Skovbunds- 

 svampenes Biologi, den sidste fyldige Lister over Arterne i de for- 

 skellige Skove. Jeg beklager meget, at Pladsforholdene nøder mig til 

 hovedsagelig at lade dem ubenyttede. 



Fig. 265. Bøgepurrer, Tolne Bakker, i Vendsyssel. Juli 1909. (Docent Stamm). 



Om Bøgeskoven skriver Dr. Ferdinandsen: »Den gennemgri- 

 bende Forskel, der gør sig gældende mellem Vegetationen paa den 

 skyggerige, muldede Bund og paa den aabne Morbund, udstrækker 

 sig ogsaa til Svampene. Vi ved kun lidet om, hvilke Faktorer der 

 ordner Arterne efter denne Skillelinie, der for øvrigt kun for et mindre 

 Antal Former kan trækkes helt skarpt ; det maa dog antages, at det 

 er Jordbundens kemiske og fysiske Tilstand, der er bestemmende, og 

 ikke Lysforhold. Ejendommelige for Muldbund er Amanita phalloides, 

 Boletus strobilaceus, Clavaria fistulosa og pistillaris, Collybia platy- 

 phylla og radicata (især paa Træer og Stød), Coprinus picaceus, Cra- 

 terellus cornucopioides, Entoloma rhodopolium, Helvella-Arterne, Ma- 

 rasmius alliaceus, cohærens, fusco-purpureus og peronatus, Morchella 

 esculenta og hybrida, Mycena pura og pelianthina samt Russula delica 

 og nogle flere.« »Paa den høje, aabne Morbund træffes Amanita 



36* 



