566 



29. Bøgeskoven 



der træder frem paa Stammer og Grene af mange Træer, enten være 

 Snyltere eller Raaddplanter. Et Par Ord anførtes om dem S. 457 ; 

 for øvrigt maa jeg overlade til Specialisterne anden Steds at behandle 

 denne interessante Sag, idet jeg tillige henviser til E. Rostrups 

 Patologi. 



Literatur om Bøgeskov foruden den nævnte: Alb. Nilsson 1902. Hauch & 

 Oppermann: 137—263. Höck 1896. Winkler 1901. C. Raunkiær 1909: 60 f. 



KAP. 30. 



LØVSKOV AF ANDRE TRÆER OG BLANDINGSSKOV. 



Avn omtaltes S. 77 — 80 under de »i Skoven spredt forekommende 

 Træer«, og det nævntes, at man i de sydligere Dele af Landet og 

 paa Bornholm kan træffe smaa Holme af den i anden Skov. En. 

 saadan findes f. Ex. i Bornholms Alminding sammen med Løn (A. 

 platanoides). Tjørn og Ulvsrøn. Skovbunden ligner mest Bøgeskovens; 

 der er megen Skovsyre, desuden Sanikel, Skovviol, Nellikerod (G. 

 urbanum), Barsvælg, Mangeløv (Dryopteris spinulosa), Hundegræs, 

 Lund-Rapgræs o. fl, 



Det S. 79 afbildede Skovparti fra Sydlolland (se ogsaa Fig. 266) 

 havde en Bundvegetation af Skovmærke med Flitteraks, hvori Ko- 

 driver, Bjærg-Ærenpris m. fl. Avnen er mindre fordringsfuld og mere 

 haardfør end Bøgen, og i Nordtyskland skal dens Bundvegetation 

 ofte nærme sig til Fyrreskovens (Graebner). 



Ælm omtaltes S. 85. Ogsaa den er mest enkeltvis indstrøet i 

 Skovene, men nogle faa Smaaskove eller Holme i andre Skove findes 

 f. Ex. paa Bornholm. Ved Skive er der en Skov, som for en Del 

 dannes af Eg og Ælm, og hvis Skovbund er en Høj staude- og Busk- 

 Vegetation, i hvilken Skov-Galtetand danner store Samlag, eller en 

 ligelig Blanding af Galtetand og Bingelurt, og andre Steder er der 

 Samlag af Skvalderkaal. Bundvegetationen havde 0,5 — 0,7 m Højde. 

 Buskene var mest Hindbær og Slaaen. Under ret gamle Ælme i 

 Trørød Hegn vokser der efter C.V.Prytz lidt Avn og Bøg, men 

 ellers er Bunden nøgen og i September meget løvblottet. 



Den tidligere nævnte sydsvenske Skov kan tjene som Exempel 

 paa en større typisk Ælmeskov. Efter Witte er den dannet af Ælm 

 af betydelig Størrelse (en har 4 m i Omkreds ved Jorden), og lidt 

 Lind, Røn og Løn er indstrøet. Der er et Bundkrat af Hassel, Ulvs- 

 røn, Gedeblad (L. xylosteum), Fjæld-Ribs m. fl. Urtevegetationen er 

 følgende, der tyder paa god og middelfugtig Bund: Actæa spicata, 

 Anemone nemorosa, A. hepatica, Angelica silvestris, Campanula lati- 



