570 



30. Løvskov af andre Træer og Blandingsskov 



nogen Vintereg, Dunbirk, Æl og Avn. Om Lind findes, ved jeg ikke T 

 men i Smidstrup Krat (V. f. Jelling) findes Skovlind (Tilia cordata; 

 om Stednavne med »Lind« se S. 81). C. Jensen meddeler mig om 

 den: Meget kultiveret er Skoven ikke (1900); et Sted i den mellemste 

 Del fandtes en »naturlig« Skoveng med Grupper af Avn, Dunbirk, 

 Asp, Ron, Tørst, Ulvsrøn, Salix aurita, Tjørn (Cratægus oxyacantha), 

 Vintereg, Bøg og paa Engen Masser af Arnica og andre Blomster- 

 planter, men kun lidet Mos. Paa Grenene af Eg fandtes en for Dan- 

 mark ny Mos, Dicranum strictum. 



Af lignende naturlige, blomsterrige Enge med spredte Træer, navn- 

 lig Avn, er der flere i samme Egn, og efter Hesselman, der selv 

 har set dem, gaar de ganske ind under Begrebet »Løv-Eng«. Der er 

 næppe noget lignende før paa Bornholm. Skovrider E. Høgsbro 

 kalder (Land- og Skovbrugsbladet, Nr. 640, Jan. 1910) Skovene ved 

 Lindeballe, Aarst og Gjødsbøl, »Lindeballe Skov«, »vidunderlige«. 

 Der er noget om det. Jeg har kun set mindre Dele af dette Skov- 

 areal, men ogsaa mig forekommer de at være noget usædvanligt i 

 Henseende til Bundvegetation. Almindelige er Kristtorn, ofte med 

 nedliggende og rodslaaende Grene, Barsvælg og Rapuntsel. Ogsaa 

 saa jeg f. Ex. Skavgræs, Snylterod (Monotropa), Engblomme og Sump- 

 Kællingetand (Lotus uliginosus). 



Det er vel navnlig de mindre Skove, der har Blandingsskovens 

 Karakter, fordi de ejes af smaa Landmænd og ikke er Genstand for 

 regelret Skovbrug og for Tilsyn af forstligt uddannede Mænd. Nord 

 for Limfjorden findes f. Ex. Hals Sønderskov, der staar paa ret lav 

 Bund; der er nær til Strandsandet, Muldvarpene kan skyde det op, 

 og Grundvandet kan gøre Træerne Skade. Her er en meget blandet 

 Bevoksning af Eg, Bøg, Ask, Æl, Røn, Birk og Asp. Skoven er 

 aaben og lys, og Træerne, f. Ex. Bøgen, derfor grenede langt ned. 

 Naar Bøgen ikke har taget Herredømmet, skyldes det vel den vaade 

 Bund; paa en Plet, hvor Bunden var knap 1 m højere, var Bøgen 

 straks overvejende. Underskovens Buske er især Hassel, Kristtorn 

 (et Exemplar var et rankstammet Træ paa 5— 6 m Højde), endvidere 

 Tørst (der er en ren Plage), Hindbær, Brombær og Solbær. Vedbend 

 kryber hen over Jorden og gaar ligesom Vedvindel ogsaa til Vejrs i 

 Træerne. Under og mellem Buskene fandtes en Vegetation af høje 

 Græsser og Urter; af Græsplanter f. Ex. Calamagrostis lanceolata, 

 Deschampsia cæspitosa, og paa moragtig Bund D. flexuosa; af Urter 

 bl. a. Polygonatum multiflorum og verticillatum, Cornus suecica i stor 

 Mængde, Lysimachia vulgaris, Osmunda regalis i store Exemplarer. 



Skoven paa Ulfs ha le (Møen) er ca. 200 Tdr. Land stor. Den 

 staar paa flere gamle Havstokke af Strandstene med mellemliggende 



