31. Naaleskov i Danmark 



573 



sagen, og alt det meget, der er skrevet om Plantagernes Rentabilitet 

 og Mulighed for Selvforyngelse m. m., skal ikke omtales her. Der 

 kan henvises til »Hedeselskabets Tidsskrift« og den megen anden, 

 spredte Literatur (se Tidsskr. f. Skovvæsen. Se ogsaa foran S. 1, 58). 



Alle vore Naaletræer er stedsegrønne undtagen Lærken (samt 

 Sumpcypres og Ginkgo); de er skikkede til Aaret rundt at benytte 

 hvert gunstigt Øjeblik til Assimilation. Livets Omskiftelser i Harmoni 

 med Aarets skiftende Kaar er mindre tydelige hos dem end hos de 

 løvfældende Træer; der kommer et Præg af Livløshed under længere 



Fig. 267. Klosterlunds Mose „Skallemund" (nær Engesvang, Midtjylland). 

 Udgravning af Fyrrestubbe. Aug. 1910. (Docent Stamm). 



Tid af Aaret end hos Løvskoven. Der er ikke det Mylr af Blomster 

 som i Løvskoven, og der er derfor heller ikke en saadan Omskiftelse 

 i Bundvegetationen som hos Løvskoven, men en langt større og træt- 

 tende Ensformethed Aaret rundt, selv om Bunden dækkes af vidt- 

 strakte grønne Mostæpper eller stedsegrønne Dværgbuske. 



Naaletræerne er gennemgaaende — med visse Undtagelser, f. Ex. 

 Skovfyrren, — mere haardføre end Løvtræerne og tillige mere nøj- 

 somme; de kan bedre vokse paa tør og mager Sand- og Grusjord end 

 de fleste Løvtræer. De vokser ogsaa lettere paa sur Morbund end 

 Løvtræerne og bliver ved disse Egenskaber i Stand til i flere Til- 

 fælde at fortrænge disse, just ikke umiddelbart, men middelbart, hvad 

 navnlig P. E. Müller har hævdet. 



De varierer meget efter Kaarene og af andre Aarsager; en 

 Mængde Racer og Smaaformer synes let at opstaa. Mest paafaldende 



