574 



31. Naaleskov i Danmark 



synes Sylvéns Iagttagelse, idet han fandt, at af de 141 Træer i 

 en Bestand havde næsten hvert eneste sin ejendommelige Karakter 1 . 



Skovbundvegetationen som Helhed er meget forskellig fra Lovtræ- 

 skovenes, skønt Arterne naturligvis mest er de samme. Granernes 

 er den fattigste, fordi de er saa stærke Skyggetræer; Fyrreskovens 

 er rigere, fordi den er mere lysaaben, og i den indfinder sig ofte en 

 Del Ugræs og Markplanter. 



Samlag dannes af en Række Planter, fordi de har underjordisk 

 vandrende Organer, forst og fremmest: 



Fig. 268. Tversted Plantage. Bag de med Naaletræer beplantede Klitter ses Vesterhavet. (E. W.) 



Mosser. Disse kan i Naaleskoven klare sig bedre end i Lov- 

 skoven, navnlig Bøgeskoven, fordi Naalene er saa smalle, ligger saa 

 løst og derfor let kan overvokses. Da Mosserne dernæst udbreder 

 sig med Rhizoider i Jorden og til Dels har en rig overjordisk, vege- 

 tativ Formering, kan de, navnlig Grenmosserne, danne de løse, bløde, 

 svulmende, grønne Tæpper, der ofte uden Afbrydelse breder sig over 

 vide Strækninger af Bunden med dens Stene og Stubbe (Fig. 270), 

 undertiden endog gamle Myretuer, og som hele Aaret rundt staar 

 grønne, især i fugtigt Vejr. Under Mosset er der ofte Morbund, som 

 omtalt i Kap. 19. 



1 Meddel, fran Statens Skogsförsöksanstalt 1909, H. 6. — Se ogsaa foran S. 63. 

 Efterstaaende Billede (Fig. 269) kan føjes til dem, der er anført. Om Skovfyrren 

 skriver C. Schröter, at den er en „Sum af økologiske Arter". 



