31. Naaleskov i Danmark 



575 



I Mostæpperne findes altid et ringe Islæt af Blomsterplanter, under- 

 tiden halvt etiolerede Dværgbuske, Sandstar o. a., og paa dem kan 

 der vokse smaa Svampe. Nogle af vore sjældnere Skovbundsarter 

 befinder sig særlig vel i Mostæpperne, f. Ex. Goodyera, Pirola uni- 

 flora, de andre Vintergrøn-Arter og Linnæa. Mostæppet er ogsaa 

 mange Steder en god Spiringsplads for Træernes Frø paa Grund af 

 den Fugtighed, som det holder paa (men rigtignok ofte en slet Vokse- 

 plads for de unge Planter). 



Arterne er omtrent de samme i alle Naaleskove. 



Om Mosvegetationen i Naaleskovene har A. Hesselbo 



Fig. 269. To Former af Rodgran. Randbøldal V. f. Vejle. 11. Juli 1909 (E. W.) 



meddelt mig følgende: »Her er Lys- og Jordbundsforhold langt mere 

 ensartede end i Løvskoven, og Mosvegetationen har derfor et mere 

 ensformigt Præg. Dækningen ved Løvfaldet spiller kun en under- 

 ordnet Rolle og de enkelte Arters Udbredelse er væsentlig afhængig 

 af Lys- og Fugtighedsforholdene. Da vore Naaleskove næsten altid 

 ligger paa sandet, tør Bund, er det Lysets Fordeling, som kommer 

 til at være den afgørende Faktor. 



Naar Heden tilplantes med Gran eller Fyr, fordrives en Del at 

 Mosserne, medens andre vedbliver at trives i den opvoksende Plan- 

 tages Skygge. Efterhaanden som Træerne vokser op, vil Antallet af 

 Arter bestandig aftage, uden at der kommer nye til, og i en yngre 

 tæt Plantage er Bunden ofte helt mosfri eller kun hist og her, hvor 

 en Lysstraale formaar at trænge igennem det tætte Krontag, dækket 

 af en sparsom Vegetation af Bypnum cupre ssifor me samt Hylocomium- 

 og Dier anum- Arter. 1 Hedeplantager finder man dog ofte, selv i den 



