578 



31. Naaleskov i Danmark 



cularis og Tricholoma vaccinum. Boletus elegans er knyttet til Lærk 

 og træffes ofte under et ganske enligt Individ af dette Træ midt i 

 Løvskoven. Desværre maa jeg af Pladshensyn undlade at aftrykke 

 Lister over Floraen. En Del af de meget smaa Arter vokser ganske 

 overfladisk paa Naalene, men de større har deres Mycelier i Gran- 

 moren. I andre Naaletræskove er Svampefloraen omtrent den samme 

 som i Granskoven. 



De Arter af Blomsterplanter, som er selskabelige i Naale- 

 skovene, er især følgende: Af Halvbuske Hindbær, formedelst dens 

 mange Rodskud. Af Dværgbuske Blaabær, Tyttebær (Fig. 271) og 



Fig. 271. Bunddække af Tyttebær (Vacciniurri vitis idæa) under Skovfyr. 

 Hattenæs ved Silkeborg. (E. W.) 



Vintergrøn-Arterne ved Jordudløbere, Revling og Melbærris ved ned- 

 liggende, rodslaaende Lysskud, Linnæa ved Krybskud og Lyngen ved 

 rig Frøudsæd. Af disse er Blaabær den, der danner de største og 

 tætteste Samlag. Af Urterne har følgende straktleddede, vandrende 

 Jordstængler: Majblomst, Skovsyre, Skovstjerne, Sandstar, Ørnebregne 

 og Engelsød ; Rødknæ og Gederams breder sig ved deres talrige Rod- 

 skud, og Bølget Bunke danner Tæpper mest ved Frøudsæd, mindre 

 ved korte, buekrummede Skud fra Tuernes Grund (Fig. 212). 



Floraens særlig fremtrædende Arter er saaledes meget forskellige 

 fra Løvskovenes, men den er for øvrigt meget blandet, fordi ogsaa 

 Mark- og Ugræsarter trænger ind. Naaleskovene har ikke den blom- 

 sterrige »Skovbund«, som udmærker Løvskovene, skønt een Art, Skov- 

 syren, ofte optræder med mange Individer og Blomster. Bunden er 

 ofte meget fattig paa Planter, navnlig i Granskovene, fordi Skyggen 



